MustRead on yhteiskunnallinen digitaalinen päättäjämedia, joka analysoi ja taustoittaa ajankohtaisia aiheita sotesta kaupungistumiseen. Kuntien toimivia käytäntöjä käsittelevä juttusarja alkaa MustReadissa vuoden 2020 alussa.
Tämä toimii on MustReadin journalistisin perustein tuottama juttusarja, mutta se mahdollistetaan Kuntarahoituksen ja Kuntaliiton tuella. Sarja nostaa esiin kuntien ja kaupunkien merkittävää yhteiskunnallista vaikutusta ja esittelee hyväksi havaittuja ratkaisuja niiden ongelmiin. Tavoitteena on jakaa tietoa toimivista konsepteista ja toimintatavoista.
Vaikuta käsiteltäviin teemoihin ja kerro toimivista ratkaisuista
Tämä toimii -sarjan taustaksi kerätään tietoja verkkokyselyllä, johon vastaaminen kestää noin 10 minuuttia.
Mitkä ovat kuntasektorin suuret haasteet, joihin kipeästi kaivataan ratkaisuja? Mitä toimivia käytäntöjä omasta kunnastasi löytyy? Onko jonkin muun kunnan toiminta tietyllä osa-alueella tehnyt sinuun vaikutuksen?
MustReadin toimitus on lähettänyt kyselyn sähköpostitse kuntien ylimmälle johdolle. Siihen voi vastata myös kuka tahansa teemasta kiinnostunut tämän linkin kautta.
Tämä toimii -artikkeli- ja podcast-sarja käynnistyy tammikuussa 2020.
Maaliskuussa järjestetyssä Nuorten ilmastokokouksessa nuoret
kirjoittivat Kuntarahoituksen ilmastoseinään ilmastopoliittisia odotuksiaan
koti- ja asuinkunnilleen. Vastauksissa kolme aihealuetta – ruokailu,
kaupunkisuunnittelu ja liikenne – nousivat ylitse muiden.
Älykäs kaupunkisuunnittelu tarvitsee rinnalleen vahvat kiertotalouden periaatteet ja elinkaarimallin lainalaisuudet. Miltä tilanne näyttää kokonaisuudessaan Sitran asiantuntijan silmin?
Sitran Nani Pajunen
– Ennen kaikkea tavoitteena on, että jokainen suomalainen
kotipaikkakunnastaan tai taustastaan riippumatta ymmärtää, mistä kiertotaloudessa
on kyse, ja mitä nämä asiat tarkoittavat oman elämän kannalta, summaa Sitran
Hiilineutraali Kiertotalous -teeman johtava asiantuntija Nani Pajunen.
Sitrassa Pajusen tavoitteena on edistää ratkaisuja, joissa
yhdistyvät luonnonvarojen kestävä käyttö, materiaalien tehokas kierto ja
tuotteiden pitkä elinikä.
– Uskon, että nämä teemat ymmärretään Suomessa paremmin kuin
monessa muussa maassa, mutta eri juttu on se, onko asioita myös sisäistetty ja
kiertotalouden ratkaisuja otettu käyttöön. Moni kokee edelleen, että ympäristö-
ja ilmastoasiat eivät kuulu minulle, vaan joku tulee ja hoitaa kaiken
puolestani, Pajunen jatkaa.
Suomesta puhutaan usein kestävän kehityksen edelläkävijämaana, tai
ainakin yhtenä niistä. Missä asioissa olemme onnistuneet?
– Haluan nostaa hattua kunnille ja kaupungeille, jotka ovat
tehneet hienoa työtä ilmastonmuutoksen hidastamiseksi. Kaupungit ovat olleet
erittäin aktiivisesti mukana kiertotaloustyössä, monessa paikassa on laadittu
omia tiekarttoja kiertotalouden edistämiseksi ja tehty erilaisia
kokeiluhankkeita.
Yhtenä käytännön toimena Pajunen mainitsee kierrätysmaamassojen
käytön teiden pohjarakenteissa.
– Helsingin kaupunki on hyvä esimerkki kierrätysmaamassojen
koordinoinnista. Kaupungilla on toiminut maamassakoordinaattori jo muutaman
vuoden ajan.
Helsingin kaupungin maamassakoordinaattorin tehtävänä on juuri
pohtia, miten sekundääriset maa-alueet saadaan tehokkaammin käyttöön ja turhaa
kuljettamista vähennettyä.
– Maamassakoordinaatiolla on saatu huimia
hiilidioksidipäästövähennyksiä aikaiseksi ihan siitä yksinkertaisesta syystä, että
liikenne tämän työn myötä vähenee niin selvästi. Samalla on säästetty
neitseellisiä luonnonvaroja, Pajunen sanoo.
Hieno tekniikka ei yksin riitä
Pajunen haluaa muistuttaa elinkaariajattelumallin merkityksestä.
– Silloin kun aloitimme Sitrassa kiertotaloustyön, meiltä
kyseltiin ensisijaisesti vain jätteistä ja kierrätyksestä. Oikeasti
kiertotalous on mukana läpi materiaalin ja tuotteen koko elinkaaren, kuten
vaikka rakentamisen suunnittelusta ja kaavoituksesta aina tontin luovutukseen, rakennusvaiheeseen
ja rakennusten varsinaiseen käyttöön asti. Pelkät hienot talotekniikkaratkaisut
eivät riitä, vaan rakentamista pitää ajatella kokonaisuutena ja rakennettuna
ympäristönä, hän toteaa.
Onko kiertotalouden mukainen elämäntapa mahdollinen tulevaisuuden
rakennetussa ympäristössä ja rakennuksissa?
– Kiertotaloudessa kyse on asioiden kokonaisuudesta. Sen toteutumiseen vaikuttavat ihmisten asenteet ja teot.
Yhteisöllisyys kannattelee ilmastotyössä
Pienessä pohjoispohjanmaalaisessa Iin kunnassa ilmastotyö on
muutettu euroiksi ja työpaikoiksi. Jos kunnan ilmastotoimia pitäisi kuvailla
kolmella sanalla, olisivat ne yhteisöllisyys, asenne ja rohkeus.
Kuvailut eivät kuulosta lainkaan liioittelulta, jos tutkaillaan
kymmentä viime vuotta juuri ilmastotekojen kautta: kunta on esimerkiksi
luopunut kokonaan fossiilisista polttoaineista kiinteistöjensä lämmityksessä.
Tilalle on otettu joustavasti uusiutuvan energian ratkaisuja.
Hiilidioksidipäästöjen osalta Ii on jopa puolittanut osuutensa
vuosien 2007 ja 2015 välillä, mistä kiitos kuuluu ainakin osittain paikallisten
kierrätyskeskusten laajentamiselle sekä sähköautoille, joilla kunnan henkilöstö
taittaa merkittävän osan matkoistaan.
Nämä ovat vain muutamia esimerkkejä ilmastotoimien laajasta
kirjosta.
Mikä tärkeintä, kunnan ei tarvitse toimia yksin. Se saa
ympäristöasioissa aktiivista tukea ja konsultointia kehitysyhtiö Micropolikselta,
joka toimii Iissä, kuntalaisten kanssa kylki kyljessä. Yhtiön toimitusjohtaja Leena
Vuotovesi osaa heti kättelyssä mainita sen käänteentekevän hetken, joka
muutti kunnan suunnan ilmastoasioissa.
– Se oli ehdottomasti tuulivoiman tulo 90-luvulla. Pikkuhiljaa
tekemällä ja rakentamalla saimme aikaiseksi yhden Suomen suurimmista
tuulivoimakeskittymistä, josta olemme erittäin ylpeitä.
Muutosta ei kannata jättää yhden kortin varaan. Tuulivoiman myötä
kunnassa alettiin myös perusteellisesti pohtia öljylämmityksen tuomia hyötyjä
alueelle. Lista jäi kovin tyngäksi.
– Näin kärjistetysti voidaan sanoa, että öljyllä lämmittämisestä
jäi kuntaan pelkkiä päästöjä ja paikalliselle huoltoasemalle pari euroa
öljyrekan kuljettajan juomasta kahvista. Siksi kelkkaa lähdettiin rivakasti
kääntämään kohti kestävämpiä ratkaisuja, jotta eurot saadaan aidosti pysymään
omalla alueella ja omassa taloudessa.
Yhteisöllisyys näkyy esimerkiksi siinä, että kunnassa suositaan aina paikallisia yrittäjiä, mikä on mahdollistanut uusien työpaikkojen synnyn alueelle. Käytännön tasolla puhutaan noin 80 työpaikasta, mutta noin 10 000 asukkaan kunnassa luku on varsin merkittävä.
Micropoliksen toimitusjohtaja Leena Vuotovesi Iin kunnanjohtajan Ari Alatossavan kanssa valmistautumassa Iin ensimmäiseen ilmastokelluntaan.
Kunnon tavoitteilla eteenpäin
Myös kunnan kassa kiittää ekologisista valinnoista – Leena
Vuotoveden mukaan puhutaan vuosittain yli kahdesta miljoonasta lisäeurosta.
Pelkästään tuulivoimasta kertyy verotuloja noin 1,2 miljoonaa euroa.
Kuntaverokin on ilmastotoimien ansiosta noin prosentin pienempi.
– Kyse ei ole missään tapauksessa pelkästään rahasta, mutta toki
haluamme tehdä taloudellisestikin kannattavia päätöksiä. Ne vievät meitä
eteenpäin jokaisella rintamalla, hän sanoo.
Kunnianhimoinen ilmastopolitiikka vaatii kunnon tavoitteet, joita
Iissä riittää nykyhetkestä pitkälle tulevaisuuteen. Ii tuottaa jo tällä
hetkellä 10 kertaa enemmän energiaa kuin kuluttaa – ja nimenomaan uusiutuvaa
energiaa, mutta työ ei ole vielä lähelläkään maalia.
Ennen kaikkea tarvitaan luottamusta, asennetta ja vahvaa tahtoa
toimia kiertotalouden ehdoilla.
– Tavoitteena on 80 prosentin päästövähennys vuoteen 2020
mennessä. Samalla Ii haluaa olla sekä täysin muoviton että jätteetön
kunta.
Kaikki lähtee asenteesta
Kunnan päätöksenteon pitää olla kaiken toiminnan läpileikkaavaa,
jotta kestävä kehitys saadaan aidosti osaksi kuntastrategiaa. Iin kunnassa jopa
talousarvio ja tilinpäätös on kiinnitetty ilmastotyöhön. Tärkeää on myös
asukkaiden oma motivaatio ja asenne.
– Meillä ilmastotoimiin ovat sitoutuneet kaikenikäiset ihmiset,
jopa varhaiskasvatus on innolla mukana. Päiväkodeissa ja kouluissa lapset
esimerkiksi itse mittaavat rakennuksen sähkön- ja lämmönkulutusta ja pyrkivät
omilla toimillaan vaikuttamaan kulutuksen vähenemiseen. Koululaiset onnistuivat
säästämään sen verran, että koululle saatiin hankittua oma biljardipöytä,
Vuotovesi kertoo.
Vuotoveden mukaan lapset ja nuoret ovat valveutuneempia kuin ehkä
koskaan aiemmin.
– Asenneilmapiiri on selvästi muuttunut. Kun lapset kasvavat jo pienestä pitäen osaksi ilmastotyötä, siitä tulee automaattisesti osa heidän maailmankatsomustaan.
FAKTA: Mikä on Nuorten ilmastokokous?
Maaliskuussa 2019 yli 500 nuorta ilmastoaktiivia kokoontui Helsingin Finlandia-talolle pohtimaan ratkaisuja ilmastonmuutoksen hidastamiseksi. Nuorten Agenda2030 -ryhmän ja Sitran yhteistyönä järjestämä Nuorten ilmastokokous huipentui julkilausumaan, joka toi suomalaisten nuorten näkemykset osaksi kansallista ilmastokeskustelua.
Myös Kuntarahoitus oli mukana tukemassa Suomen nuoria ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa. Tapahtumassa nuoret kirjoittivat Kuntarahoituksen ilmastoseinään ilmastopoliittisia odotuksiaan koti- ja asuinkunnilleen. Ilmastohaaste-juttusarjassa käsittelemme nuorten toiveita kolmen esiin nousseen aihealueen – ruokailun, kaupunkisuunnittelun ja liikenteen – kautta.
– Olemme tavanneet palavereissa vieraita, joista monet ovat halunneet
myydä Esalle omia juttujaan. Kuntarahoituksesta mukana on ollut Esa ja joku
palaverin aiheeseen liittyvä asiantuntija. Lisäksi ohjelmassa oli
Kuntarahoituksen tytäryhtiön Inspiran hallituksen kokous, jossa käytiin läpi yhtiön
strategiaa ja ensi vuoden toimintasuunnitelmaa, Eerika summaa.
– Päivä on ollut hirveän mielenkiintoinen.
Kuntarahoituksessa tehdään isoja asioita. Odotin että täällä olisi tylsempää –
ja aika hiljaista. Kaikki ihmiset eivät ole nuoria, mutta ajatukset ovat nuorekkaita.
Yhtiö haluaa selvästi pysyä kilpailukykyisenä. Rahoitusala on kiinnostava, tykkään
luvuista. Tuli sellainen fiilis, että haluan ymmärtää näitä asioita paremmin.
– On hemmetin virkistävää jutella nuoren ihmisen kanssa ja nähdä
oma työ hetken ajan ulkopuolisin silmin, Esa Kallio puolestaan sanoo.
Mihin minun kannattaisi sinun mielestäsi suunnata urallani?
Eerika kysyy Esalta.
– Sinulla on aito kiinnostus asioihin ja uteliaisuus uuteen.
Olisit hyvä sellaisissa hommissa, joissa olet ihmisten kanssa tekemisissä.
Sinulla on terve itsetunto, joten uskallat laittaa itsesi tuleen ja hakeutua
aina yhtä tasoa ylemmäs, Esa analysoi.
Menestyvä
kahvilayrittäjä
Eerika kunnosti Kukkakievarin musiikkikahvilan tilat itse, yhdessä sisartensa kanssa.
Eerika pyörittää Varkaudessa 16-vuotiaan sisarensa Eliinan
kanssa Kukkakievarin musiikkikahvilaa, jossa on töissä myös heidän
pikkusiskonsa Meeri.
Mistä ajatus kahvilan perustamisesta sai alkunsa?
– Minulla on jo pitkään ollut takaraivossa ajatus, että haluaisin
joskus omistaa ravintolan, jossa esitetään musiikkia. Olen soittanut pianoa jo
11 vuotta, ja esiinnyn sisarteni kanssa myös kahvilassa.
Alkusysäys kahvilan perustamiseen tuli kuitenkin
naapureilta, jotka toivoivat tyhjillään oleville piharakennuksilleen
hyötykäyttöä. He tarjosivat niitä Eerikan ja hänen sisartensa yritystoiminnan
perustaksi.
– Asuin viime vuonna melkein yhdeksän kuukautta Pohjois-Amerikassa,
koska halusin oppia paremmin englantia. Kanadassa ollessani äiti soitti ja
kysyi, haluaisinko pitää sisarusteni kanssa kahvilaa naapureiden piharakennuksessa.
Naapurit tuntevat meidät hyvin ja he ajattelivat meidän olevan kiinnostuneita
ideasta.
Miten bisnes sitten on sujunut?
– Todella hyvin. Nuori Yrittäjyys -ohjelman puitteissa voi
tienata kymmenentuhatta euroa. Meille se raja tuli täyteen kolmessa viikossa,
joten siinä vaiheessa jouduin perustamaan oman toiminimen.
Asiakkaat Eerika siskoineen tavoitti median kautta.
– Ilmoitin kahvilan perustamisesta alueen maakunta- ja
paikallislehdille ja neljä lehteä tuli tekemään kahvilasta juttuja. Kun
toimittajat tajusivat, mistä on kyse, he olivat tosi kiinnostuneita. Myös
Facebook ja Instragram ovat olleet tärkeitä kanavia sanan leviämisessä.
Yrittäjyys ja
esimiestehtävät kiinnostavat
– Olemme Eliinan kanssa lukiossa, joten kahvila on nyt
tauolla. Jotta pysyisimme asiakkaiden mielessä, olemme suunnitelleet joulutapahtumaa,
ehkä konserttia. Keväällä tarkoitus on taas jatkaa kahvilan pyörittämistä
viikonloppuisin ja kesäloman aikana joka päivä maanantaita lukuun ottamatta,
Eerika sanoo.
Eerika sisaruksineen ei aio tyytyä jo hyväksi nähtyyn konseptiin. Suunnitelmissa on joko kasvattaa kahvilatoimintaa ketjuksi tai laajentaa bisnestä pitopalvelun tai bed & breakfast -toiminnan suuntaan.
– Ensi viikolla olen menossa tapaamaan paikallista ravintolaketjuyrittäjää
pyytääkseni neuvoja ja kuullakseni hänen kokemuksistaan. Ennen ajattelin, etten
tiedä tarpeeksi, mutta Nuori Yrittäjyys -kokemuksista olen oppinut, että aina
voi kysyä muilta neuvoa, Eerika kertoo.
Eerika siskoineen löysi Nuori Yrittäjyys -ohjelman
uusyrityskeskuksen kautta. NY-ohjelma on auttanut erityisesti yrittäjyyden
suunnittelemisessa ja byrokratian hallitsemisessa. Se on myös avannut monia
uusia ovia, kuten nyt tilaisuuden osallistua Job Shadow -päivään.
– Haluan työskennellä esimiestehtävissä, ja siksi aion mennä yliopistoon. Tällä hetkellä suunnitelmissa ykkösenä on kauppatieteiden opiskelu, se antaa mahdollisuuksia niin moneen. Tykkään tehdä töitä ihmisten kanssa. Joskus haluan työskennellä henkilöstöjohtajana.
Kuntarahoitus on Nuori
Yrittäjyys ry:n pääyhteistyökumppani
– Eerika on ulospäinsuuntautuva, yrittäjähenkinen nuori –
jos hänen kaltaisiaan olisi 15 prosenttia suomalaisista, niin Suomen tulevaisuus
ja kilpailukyky ovat loistavassa jamassa, Esa Kallio sanoo.
Yritystoimintaan rohkaiseminen ja nuorten syrjäytymisen
estäminen ovat avaintekijöitä kuntien tulevalle menestykselle. Sen vuoksi koulutuksen
tukeminen, nuorten talous- ja yhteiskunnallisen osaamisen edistäminen ja
yrittäjämäiseen asenteeseen rohkaisemisen ovat keskeisessä osassa
Kuntarahoituksen yhteiskuntavastuutyössä.
Kuntarahoitus on Nuori Yrittäjyys ry:n pääyhteistyökumppani
vuosina 2019–2020. Kouluissa osana opetusta toteutettavat Nuori Yrittäjyys
-ohjelmat tukevat nuorten yrittäjyysasennetta, työelämätaitoja ja
taloudenhallintaa. Kuntarahoituksella on myös oma #Huomisentekijät Signature
Award -palkintokategoria NY:n Uskalla Yrittää -yrittäjyyskilpailussa keväällä
2020.
Nuori Yrittäjyys ry:n lisäksi Kuntarahoitus tekee
yhteistyötä Talous ja nuoret TATin Yrityskylän kanssa. Yrityskylissä
kuudesluokkalaiset perehtyvät työelämään, talouteen ja yhteiskunnalliseen
päätöksentekoon.
Maaliskuussa järjestetyssä Nuorten ilmastokokouksessa nuoret
kirjoittivat Kuntarahoituksen ilmastoseinään ilmastopoliittisia odotuksiaan
koti- ja asuinkunnilleen. Vastauksissa kolme aihealuetta – ruokailu,
kaupunkisuunnittelu ja liikenne – nousivat ylitse muiden.
Nämä teemat ovat myös suomalaisten aiheuttaman
ilmastokuorman kärkipäässä: keskivertosuomalaisen hiilijalanjäljestä jopa kolme
neljäsosaa syntyy asumisen, ruoan sekä liikenteen ja matkailun
yhteisvaikutuksesta.
VTT:n Juhani Laurikko peräänkuuluttaa monipuolista energiakeskustelua.
Vuodesta 1985 liikenteen päästöihin erikoistunut VTT:n johtava tutkija Juhani Laurikko on pitkän uransa aikana huomannut keskustelun muuttuneen merkittävästi.
– 80-luvulla keskusteltiin lähinnä ilmanlaadusta ja sen
vaikutuksesta ihmisiin ja luontoon. Kaikkia ilmanlaatuun liittyviä ongelmia
emme ole kyenneet ratkaisemaan, mutta esimerkiksi happosateet ovat pitkälti
taaksejäänyttä historiaa. Päästökeskustelu onkin suurilta osin siirtynyt
ihmisten terveydestä koko planeetan hyvinvointia edistäviin toimenpiteisiin,
Laurikko pohtii.
Tarve toimenpiteille on huutava. Hallitustenvälisen
ilmastopaneeli IPCC:n
selvityksen mukaan ilmastonlämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen
vaatii välittömiä toimenpiteitä kaikilla toimialoilla – myös liikenteessä. Sitran
selvityksen mukaan Suomen kasvihuonepäästöistä lähes 70 prosenttia
muodostuu kotitalouksien kulutuksesta – siitä, miten asumme, liikumme, syömme
ja mitä ostamme. Liikenteen osuus koko potista on noin viidennes.
Liikennepäästöistä leijonanosa – yli 60 prosenttia – syntyy
yksityisautoilusta.
Tutkija
peräänkuuluttaa rohkeaa suunnittelua
Korvaajaa perinteisille bensiini- ja diesel-käyttöisille
polttomoottoreille on viime vuosina etsitty esimerkiksi sähköstä. Laurikko
uskoo sähköautoilun tulevaisuuteen, mutta näkee vielä mutkia matkassa: läpimurto
valtavirtaan edellyttää harppauksia niin latausverkon kuin akkuteknologian
saralla. Monimutkaiseen ongelmaan tuskin löytyy yksinkertaista vastausta.
– Haasteet johtuvat pitkälti siitä, että olemme
hirttäytyneet yhteen käyttövoimateknologiaan, raakaöljyjalosteisiin.
Tulevaisuuden energiakeskustelussa ei saa etsiä vain yhtä vaihtoehtoa.
Kaupungistumisen kiihtyessä yhä useampi suomalainen saadaan
helposti sähköistettävän joukkoliikenneverkon piiriin. Harvaan asutuilla
paikkakunnilla Laurikko kuitenkin uskoo yksityisautoilun, eritoten
polttomoottorien, pitävän pintansa. Ympäristöystävällisempi vaihtoehto voi
löytyä biokaasusta.
– Biometaani tuottaa jopa 80 prosenttia vähemmän
hiilidioksidipäästöjä perinteisiin fossiilipolttoaineisiin verrattuna.
Raaka-aineena voidaan käyttää esimerkiksi ruokahävikkiä tai puutarhajätettä, ja
tuotanto on mahdollista pienissäkin laitoksissa. Suomessa on jo nyt kymmeniä
biokaasun pientuottajia. Jos kaasuautot yleistyvät, maaseudulla voi 10–20
vuoden sisällä hyvinkin olla oma paikallinen polttoaineentuotantoverkosto,
Laurikko ennustaa.
Käyttövoimateknologioiden monipuolisen soveltamisen lisäksi
Laurikko peräänkuuluttaa rohkeaa liikennesuunnittelua. Tulevaisuuden
liikenteessä avainsana on tehokkuus.
– Liikkumistarpeiden minimointi tulee olla lähtökohtana
kaikessa liikennesuunnittelussa. Se osuus liikenteestä, jota ei voida poistaa,
tulee toteuttaa mahdollisimman tehokkaasti, Laurikko tiivistää.
Lahti
rohkaisee ekotekoihin henkilökohtaisella päästökaupalla
Lahden kaupunki rohkaisee asukkaitaan tekemään
ympäristöystävällisempiä liikkumisvalintoja henkilökohtaisen päästökaupan
avulla. Maailmanlaajuisesti ainutlaatuisessa CitiCAP-hankkeessa
jokaiselle käyttäjälle lasketaan yksilöllinen päästökiintiö LUT-yliopiston
kehittämän laskentalogiikan avulla. Päästökiintiön alittuessa sovellus
palkitsee käyttäjän virtuaalieuroilla. Palvelun täysmittaisen lanseerauksen
jälkeen käyttäjät voivat vaihtaa virtuaalieuroja esimerkiksi kaupungin
liikunta- ja kulttuuripalveluihin.
Lahden kaupungin kestävän liikkumisen projektipäällikön Anna
Huttusen mukaan CitiCAP-sovelluksen vastaanotto on ollut läpeensä
positiivinen.
– Hanke on maailman mittapuulla ainutlaatuinen. Vastaanotto
on ollut loistavaa, ja kiinnostusta on tullut kansainvälisestikin, Huttunen
iloitsee.
CitiCAP-hanke on vain yksi osa Lahden edistyksellistä ympäristötoimintaa, jonka ansiosta kaupunki nimettiin kesällä Suomen ensimmäiseksi Euroopan ympäristöpääkaupungiksi. Niin ikään ensimmäisenä suurena kaupunkina Suomessa Lahti tähtää hiilineutraaliuteen jo vuonna 2025. Edistystä on tapahtunut niin kiertotalousinnovaatioiden kuin osallistavan yleiskaavamallin myötä.
Lahden kaupungin Anna Huttunen rohkaisee muita ottamaan mallia Lahden ennakkoluulottomasta asenteesta.
Vuonna
2030 liikenne tuottaa 80 prosenttia Lahden päästöistä
Huttusen mukaan liikennepäästöjen leikkaaminen on
osoittautunut muita ympäristötyön osa-alueita haastavammaksi. Yli kahden
kilometrin matkoilla auto on edelleen lahtelaisten suosituin kulkuväline.
– Lahti on erittäin autovaltainen paikkakunta. Jos
kehityskulku ei muutu, vuonna 2030 jopa 80 prosenttia kaupungin
kokonaispäästöistä syntyy liikenteestä.
Vaikka päästöteknologia kehittyy, kunnianhimoisiin
tavoitteisiin ei päästä ilman yksityisautoilun vähenemistä. Ihmisten päiden
kääntämisessä Huttunen uskoo porkkanan olevan keppiä voimakkaampi: tavoitteena
on tehdä kestävistä valinnoista helppoja ja miellyttäviä vaihtoehtoja
yksityisautoilulle.
– CitiCAP-sovelluksen lisäksi panostamme erityisesti kävelyn
ja pyöräilyn infrastruktuuriin. Mallia otetaan esimerkiksi Oulusta, joka on
Suomessa selvä edelläkävijä pyöräilyn edistämisessä. Runkolinjauudistuksen
avulla teemme myös joukkoliikenteestä entistä sujuvampaa ja tehokkaampaa.
Mitä terveisiä Euroopan tuleva ympäristöpääkaupunki
lähettää muulle Suomelle?
– Vaikka paljon on vielä tehtävää, rohkaisen muita kaupunkeja ottamaan mallia Lahden ennakkoluulottomasta asenteesta. Ilmastonmuutoksen hillitseminen vaatii nopeita toimia meiltä kaikilta. Päästökauppakokeilumme on mielestäni loistava tapa osallistaa ihmiset yhteisiin ilmastotavoitteisiin, Huttunen pohtii.
FAKTA: Mikä on Nuorten ilmastokokous?
Maaliskuussa 2019 yli 500 nuorta ilmastoaktiivia kokoontui Helsingin Finlandia-talolle pohtimaan ratkaisuja ilmastonmuutoksen hidastamiseksi. Nuorten Agenda2030 -ryhmän ja Sitran yhteistyönä järjestämä Nuorten ilmastokokous huipentui julkilausumaan, joka toi suomalaisten nuorten näkemykset osaksi kansallista ilmastokeskustelua.
Myös Kuntarahoitus oli mukana tukemassa Suomen nuoria ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa. Tapahtumassa nuoret kirjoittivat Kuntarahoituksen ilmastoseinään ilmastopoliittisia odotuksiaan koti- ja asuinkunnilleen. Ilmastohaaste-juttusarjassa käsittelemme nuorten toiveita kolmen esiin nousseen aihealueen – ruokailun, kaupunkisuunnittelun ja liikenteen – kautta.
Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta JYY:n opiskelija-asunnot Kortepohjan kaupunginosassa ovat Kuntarahoituksen historian ensimmäiset vihreän rahoituksen peruskorjauskohteet. Korjaus koskee viittä kerrostalokohdetta ja peräti 720 asuntoa.
Tuoreella videolla JYY:n toimitusjohtaja Marko Huttunen ja yhteisömanageri Jenna Pigg kertovat, millaisin
periaattein JYY peruskorjaa opiskelija-asuntokohteitaan Jyväskylän
Kortepohjassa ja miten niiden vaikutus näkyy opiskelijoiden elämässä.
– Opiskelijat ovat erittäin ympäristötietoisia. Yksi
ylioppilaskunnan ydintehtävistä on siksi tehdä investointeja kestävällä tavalla.
Energiatalousinvestoinneilla pystymme pitämään myös vuokratason kohtuullisena,
Marko Huttunen sanoo.
– Kannustamme asukkaitamme kestävämpään elämäntapaan. Jakamistalous
ja yhteisöllisyys ovat tärkeitä: kaikkea ei tarvitse omistaa itse, Jenna Pigg
täydentää.
Peruskorjaus- ja energiansäästökohteissa on valtava ilmastoinvestointien potentiaali
– Suomessa on paljon korjausvelkaa, ja sen myötä potentiaali
uusille vihreän rahoituksen peruskorjauskohteille on suuri. Myös pienemmät
energiansäästöhankkeet voivat soveltua vihreän rahoituksen piiriin, muistuttaa
Kuntarahoituksen vihreästä rahoituksesta vastaava rahoituspäällikkö Rami Erkkilä.
– Kuntien ja sosiaalisen asuntotuotannon toimijoiden näkökulmasta ilmastoystävällisissä peruskorjaushankkeissa on vain voitettavaa. Energiankulutussäästöt näkyvät rakennuksen elinkaaren aikana nopeasti kustannussäästöinä, samalla vastataan asukkaiden toiveisiin ympäristöystävällisemmästä asumisesta ja lisäksi rahoitukseen voi saada marginaalihyödyn, Erkkilä sanoo.
Miten kunnat ja kaupungit voivat ohjata ympäristöystävällisempiin valintoihin? Huomisen tekijät haastatteli kahta asiantuntijaa.
”Surua, epätoivoa, pelkoa – ilmastoahdistus rajoittaa nuorten
tulevaisuuden suunnitelmia”.
Näin uutisoi Yle toukokuussa 2019. Valtion nuorisoneuvoston ja
Nuorisotutkimusverkoston julkaiseman vuoden 2018 nuorisobarometrin mukaan lähes 70
prosenttia Suomen nuorista on huolissaan ilmastonmuutoksesta. Kymmenen vuotta
aiemmin vastaava luku oli 40.
Maaliskuussa yli 500 nuorta ilmastoaktiivia kokoontui
Helsingin Finlandia-talolle pohtimaan ratkaisuja ilmastonmuutoksen
hidastamiseksi. Nuorten Agenda2030 -ryhmän ja Sitran yhteistyönä järjestämä
Nuorten ilmastokokous huipentui julkilausumaan,
joka toi suomalaisten nuorten näkemykset osaksi kansallista ilmastokeskustelua.
Myös Kuntarahoitus oli mukana tukemassa Suomen nuoria
ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa. Tapahtumassa nuoret kirjoittivat
Kuntarahoituksen ilmastoseinään ilmastopoliittisia odotuksiaan koti- ja
asuinkunnilleen.
– Yksittäisistä huomioista syntyi nopeasti seinällä dialoginen ketju, jossa osoitettiin tukea, kehitettiin ideoita eteenpäin ja haastettiin toisia. Vastauksista koostetun yhteenvedon perusteella suomalaisia nuoria huolettaa kolme aihealuetta ylitse muiden. Nämä ovat liikenne, kaupunki- tai kuntasuunnittelu ja ruoka, kertoo Kuntarahoituksen yhteiskuntavastuun parissa työskentelevä Eeva Toivonen.
Miten ruokavalio vaikuttaa
yksityishenkilön hiilijalanjälkeen?
Nuorten esiin nostama kolmikko on myös suomalaisten
aiheuttaman ilmastokuorman kärkipäässä.
– Ruoka, asuminen ja liikkuminen muodostavat jopa kolme neljäsosaa keskivertosuomalaisen hiilijalanjäljestä, summaa elintarviketieteiden ja maatalous- ja metsätieteiden maisteri Viivi Wanhalinna.
Kahden maisterintutkintonsa aikana Wanhalinna on syventynyt
niin yksittäisten elintarvikkeiden kuin laajempien ruokavaliopäätösten
ilmastovaikutuksiin. Nykyään hän toimii hallinta- ja
tuoteturvallisuusjärjestelmien automatisointiratkaisuja tarjoavalla Ataolla elintarvikesektorin
erityisasiantuntijana. Päätoimensa ohessa Wanhalinna on tehnyt
väitöskirjatutkimusta vastuullisesta sijoittamisesta ruokasektorilla.
Elintarviketeollisuus synnyttää ilmastopäästöjä niin
alkutuotannossa kuin prosessoinnin, vähittäiskaupan ja jakelun kautta.
Keskustelua ulkomaisten raaka-aineiden kuljetuspäästöistä ja kotimaisen
tuotannon suosimisesta on käyty paljon. Wanhalinnan mukaan leijonanosa
hiilijalanjäljestä syntyy kuitenkin alkutuotannossa.
– Vaikutus ei rajaudu pelkkiin ilmastopäästöihin. Ruuantuotannolla on monia muitakin ympäristöseurauksia, kuten vaikutus luonnon monimuotoisuuteen. Lisäksi kaikki se, mitä elintarvikeketjussa tapahtuu, heijastuu ruuan ravintopitoisuuteen ja siten kansanterveyteen, Wanhalinna kertoo.
Ilmastokeskustelu on ruokatuotannon osalta pyörinyt lähinnä
eläinperäisten raaka-aineiden ympärillä. Onko kasvispohjaisen ruokavalion suosiminen
siis oikea tapa saavuttaa päästötavoitteet?
– Lihantuotantoon verrattuna kasvisperäisten raaka-aineiden tuotanto vaatii huomattavasti vähemmän luonnonvaroja. Resurssitehokkaampi tuotanto johtaa lähtökohtaisesti myös pienempään kokonaishiilijalanjälkeen, Wanhalinna muistuttaa.
Lihansyönnin vähentäminen on paitsi ekoteko, myös terveysvalinta!
Luonnonvarakeskuksen mukaan keskivertosuomalainen syö
vuodessa 81 kiloa lihaa. Vielä 60-luvulla vastaava luku oli
32. Punaisen lihan osuus tästä on noin 65 %.
Keskimäärin popsimme siis reilun kilon verran punaista lihaa viikossa – yli tuplasti
THL:n ravintosuositusten verran.
– Suomalaisten ruokavalio ei nykyisellään täytä ravintoaineiden saantisuosituksia. Meidän pitäisi syödä enemmän kasviksia, palkokasveja, pähkinöitä, siemeniä, marjoja ja kokojyväviljaa. Punaista ja prosessoitua lihaa syödään lähtökohtaisesti liikaa, Wanhalinna kertoo viitaten THL:n FinRavinto 2017 -tutkimukseen.
Vahvan kouluruokailuperinteen ansiosta julkishallinnon rooli
ruokailutottumuksien määrittäjänä on meillä suurempi kuin maailmalla. Kouluruokailu
voi ohjata lasten ja nuorten ruokailutottumuksia pysyvästi parempaan suuntaan
tarjoamalla runsaasti erilaisia terveellisiä, ympäristöystävällisiä ja
maukkaita vaihtoehtoja.
Kunnilla ja kaupungeilla on tärkeä rooli ympäristöystävällisemmän
ruokatuotannon suunnannäyttäjinä myös suuren ostovoimansa kautta.
– Julkisessa ruokahuollossa ilmastovaikutukset tulee huomioida toiminnan joka tasolla: reseptisuunnittelussa tulee suosia enemmän kasviperäisiä proteiininlähteitä ja keittiön energia- ja vesitehokkuutta tulee parantaa. Esimerkiksi hävikkiruuan myyminen kuluttajalle kotiin vietäväksi on helppo ja yksinkertainen tapa vähentää niin julkisen tarjoajan kuin yksittäisen kuluttajan ruokailun ilmastovaikutuksia, kertoo Wanhalinna.
Helsinki
tähtää lihan- ja maidonkulutuksen puolittamiseen
Helsingin Sanomien koostaman S-Ryhmän ja Keskon myyntidataan pohjautuvan analyysin
perusteella esimerkiksi kasviperäisten maidon korvikkeiden menekki on
pääkaupungissa paikoin yli viisinkertainen maan keskiarvoon verrattuna. Myös
lihankorvikkeet nyhtökaurasta härkikseen maistuvat reilusti keskiarvoa
paremmin.
Itse koululaisia muutos ei tunnu hätkäyttävän, mutta samaa ei
voi sanoa päättäjistä.
Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtajalle, vihreiden Otso
Kivekkäälle kädenvääntö ilmastoasioista on liiankin tuttua.
– Aiemmille sukupolville lihansyönti, kuten yksityisautoilu, edusti hyvinvointia, edistystä ja vapautta. Oli iso asia, että tavallisella duunarilla oli kansantalouden vaurastumisen myötä varaa lihaan. Kun näitä virstanpylväitä kyseenalaistetaan, tuntuu monesta, että heidän ansaitsemiaan etuja karsitaan, Kivekäs pohtii.
Vaikka kärjistynyt poliittinen keskustelu hidastaa
kasvisruuan lisäämistä julkisessa ruokahuollossa, uskoo Kivekäs pääkaupungin
uudistusten luovan pohjaa muulle maalle. Lihankulutuksen puolittamalla
Helsingin kaupungin vuotuinen hiilijalanjälki pienenisi Kivekkään mukaan
arviolta 10 000 – 20 000 tonnia vuodessa.
– Kyseessä on oikeastaan melko maltillinen muutos. Tarkoitus ei ole pakottaa ketään syömään kasvisruokaa, vaan tarjota ihmisille parempia, ravinteikkaampia ja ympäristöystävällisempiä vaihtoehtoja, joita he haluavat syödä. Puolittamalla lihankulutuksen nykyisestä olemme samalla tasolla kuin 80-luvulla. Silloinkin voitiin ihan hyvin.
Videoilla Helsingin
pormestari Jan Vapaavuori, Lahden
kaupunginjohtaja Pekka Timonen ja
Kouvolan kaupunginjohtaja Marita Toikka
kertovat pieni pilke silmäkulmassa oman kaupunkinsa työstä ilmastokriisin
ratkaisemiseksi.
Videot liittyvät Suomen EU-puheenjohtajakauteen ja niiden avulla kannustetaan myös muita eurooppalaiskaupunkeja konkreettisiin ilmastotoimiin.
Kuntarahoitus toi markkinoille ympäristöinvestointien rahoitukseen
suunnatun vihreän rahoituksen vuonna 2016 ja laski samana vuonna markkinoilla
liikkeeseen ensimmäisen vihreän bondin. Tämän jälkeen yhtiö on laskenut
liikkeeseen kaksi julkista vihreää bondia ja järjestänyt yhden suunnatun liikkeeseenlaskun
yksityiselle sijoittajalle. Vihreiden hankkeiden portfolio on ylittänyt 1,2
miljardia euroa.
Kuntarahoitus on ottanut aktiivisen roolin rohkaistakseen asiakkaitaan
entistäkin kunnianhimoisempiin valintoihin ilmastolle edullisten investointien
tekemisessä. Yhtiö myöntää marginaalialennuksen vihreisiin hankkeisiin. Tämä on
kansainvälisestikin harvinaista vihreille rahoitustuotteille.
“Meidän on kasvatettava dramaattisesti ilmastonmuutosta estävien
investointien määrää – niin globaalilla, alueellisella, kansallisella kuin
yhteisöjenkin tasolla. Kuntarahoitus kanavoi globaaleja sijoituksia Suomen
ilmastoinvestointeihin ja sillä on siksi keskeinen rooli ilmastonmuutoksen
hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtäävissä kuntien hankkeissa”, sanoo Manuel Adamini, Climate Bonds
Initiativen Head of Investor Engagement.
“Tietoisuuden lisääminen vihreiden investointien tarpeesta on yksi
tavoitteistamme. Haluamme auttaa asiakkaita niihin siirtymisessä tarjoamalla
käytännön esimerkkejä jo toteutuneista hankkeista. Uskomme, että Climate Bonds
Initiative auttaa meitä tässä työssä”, sanoo Kuntarahoituksen toimitusjohtaja
Esa Kallio.
Climate Bonds Initiativen tehtävänä on lisätä vihreisiin bondeihin liittyvän
tiedon saatavuutta ja markkinakysyntää. Voittoa tavoittelematon organisaatio
antaa suosituksia tehokkaista politiikkamalleista ja julkisen sektorin
toimenpiteistä, tarjoaa ja analysoi markkinatietoa ja arvioi alan parhaita
käytäntöjä.
“On hienoa yhdistää voimat Kuntarahoituksen kanssa suomalaisten
ilmastoinvestointien lisäämiseksi. Yhtiö on yksi vihreiden bondien markkinan
pioneereista”, Adamini sanoo.
Climate Bonds Initiativen kumppaniohjelma on suunnattu pankeille ja
rahoituslaitoksille, institutionaalisille sijoittajille, yrityksille ja voittoa
tavoittelemattomille yhteisöille sekä julkisen sektorin edustajille.
Yhteistyöhön kuuluu koululaisille suunnatun oppimateriaalin tuottamisen ohella oma palkintokategoria NY:n yrittäjyyskilpailussa.
Toisen asteen opintojen ulkopuolelle jääminen on merkittävä
syrjäytymisen riskitekijä. Voittoa tavoittelematon Nuori Yrittäjyys ry (NY) tukee lapsille ja nuorille suunnattua
yrittäjyyskasvatusta, jonka tavoitteena on auttaa nuoria tunnistamaan ja
hyödyntämään omat kykynsä tekemällä oppien. Kuntarahoitus on Nuori Yrittäjyys
ry:n pääyhteistyökumppani vuosina 2019–2020. Kouluissa
osana opetusta toteutettavat Nuori Yrittäjyys -ohjelmat tukevat nuorten yrittäjyysasennetta,
työelämätaitoja ja taloudenhallintaa.
–
Nuorten osallisuus ja onnistumisen kokemukset, yrittäjyyden suosion lisääminen
sekä motivoitunut ja aktiivinen asenne työntekoon ovat Suomen ja suomalaisten
kuntien menestymisen edellytys. Juhlavuotemme kunniaksi haluamme kannustaa ja
tukea nuoria löytämään omat vahvuutensa, ja tämän toteuttamiseksi tiivistämme
kumppanuuttamme valtakunnallisesti toimivan Nuori Yrittäjyys ry:n kanssa, Kuntarahoituksen
toimitusjohtaja Esa Kallio kertoo.
Kuntarahoituksen
tarjoama Vuosi yrittäjänä
-portaaliin toteutettu oppimiskokonaisuus auttaa nuoria löytämään omat
vahvuutensa sekä kiinnostuksen kohteensa. Portaalin sisällöt on suunnattu
erityisesti peruskoulunsa päättäville yhdeksäsluokkalaisille.
Kuntarahoituksella on myös oma #Huomisentekijät Signature
Award -palkintokategoria NY:n Uskalla
Yrittää -yrittäjyyskilpailussa keväällä 2020. Uskalla Yrittää on NY:n
järjestämä SM-kilpailu Pikkuyrittäjät-
ja Vuosi yrittäjänä -ohjelmien yrityksille.
Uusia verkostoja ja asiantuntemusta
Viime lukuvuonna 35 % Suomen kouluista ja oppilaitoksista
käytti Nuori Yrittäjyys -ohjelmia. Ohjelmat tavoittavat nuoria Ivalosta
Hankoon. Ne tarjoavat kaikille samanlaiset mahdollisuudet omien vahvuuksien
löytämiseen sekä talous-, työelämä- ja yrittäjyystaitojen oppimiseen jo
alakoulusta lähtien. Vuosi yrittäjänä -ohjelmaan osallistuneista jopa 15 %
työllistää itsensä yrittäjänä välittömästi ohjelman jälkeen.
– Yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoaminen kaikille on yksi suomalaisen yhteiskunnan tärkeimpiä peruskiviä. Yhteiskuntana meillä ei ole varaa antaa yhdenkään nuoren syrjäytyä, Esa Kallio painottaa.
Yhteistyö Kuntarahoituksen kanssa avaa Nuori Yrittäjyys
ry:lle uudenlaisen väylän tuoda toimintaansa esiin eri puolilla Suomea.
– On hienoa saada merkittävä finanssialan toimija ja
kuntakentässä vaikuttava organisaatio mukaan toimintaan. Nuoret saavat
yhteistyön kautta uusia verkostoja ja asiantuntemusta, mahdollisuuden olla
#huomisentekijä. Parhaimmillaan yhteistyömme vähentää nuorten syrjäytymistä. Se
on tärkeä missio, NY:n toiminnanjohtaja Virpi Utriainen kertoo.
Koulutuksen tukeminen on keskeinen osa Kuntarahoituksen yhteiskuntavastuutyötä. Nuori Yrittäjyys ry:n lisäksi Kuntarahoitus tekee yhteistyötä Talous ja nuoret TATin Yrityskylän kanssa. Yrityskylissä kuudesluokkalaiset perehtyvät työelämään, talouteen ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon.
Työn tuloksena syntyi EU Action Plan on Sustainable Finance -toimintasuunnitelma. Kesäkuussa 2019 julkaistiin toimintasuunnitelmaan kuuluvat ohjeet kestävän rahoituksen toteutukseen.
Ennen kestävän rahoituksen
toimintasuunnitelman julkaisua EU:lla ei ollut yhteistä määritelmää tai
suuntaviivoja kestävälle, ilmastoystävälliselle ja vastuulliselle rahoitusjärjestelmälle.
Olemassa olevat, markkinaperusteiset käytännöt eivät myöskään ole olleet
yhtenäisiä EU:n ympäristötavoitteiden tai kestävän kehityksen tavoitteiden
linjauksien kanssa. Tämä on heikentänyt rahoituksen vaikuttavuutta: miten
ilmastokriisiin voidaan vastata, Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet täyttää
tai tukea kestävän kehityksen tavoitteita, jos maailmaa pyörittäviä rahavirtoja
ei ohjata oikein?
Mitä kestävän rahoituksen
toimintasuunnitelma ja sen tekniset ohjeet käytännössä muuttavat?
Pääpiirteittäin toimintasuunnitelma
pitää sisällään keinoja, joilla halutaan 1) ohjata pääomavirrat kestäviin
investointeihin, jotta saavutetaan kestävä ja inklusiivinen kasvu, 2) hallinnoida
riskejä, jotka johtuvat ilmastokriisistä, rajallisista luonnonvaroista,
ympäristön tilan heikentymisestä sekä yhteiskunnallisista ongelmista ja 3) edistää
läpinäkyvyyttä ja pitkäjänteisyyttä rahoitus- ja taloudellisissa toimissa.
Vahvin kannustin kestävän
rahoituksen pelisääntöjen laatimiseen on raha. Ilmastokeskustelu on laajentunut
konkretiaan, eli siihen, mitä ilmastoriskit tarkoittavat yrityksille,
toimialoille tai kansantalouksille ja yksilöille. Ilmastoriskien realisoituessa
voidaan kohdata odottamattomia taloudellisia tappioita, esimerkiksi välittömästi
äärimmäisistä sääilmiöistä johtuvia rahallisia menetyksiä. Lisäksi nykyisistä
investoinneista voi koitua merkittäviä tappioita, mikäli ilmastokriisiin
reagoidaan liian myöhään.
Ilmastokriisistä puhutaan jopa
systeemiriskinä, joka voi olla uhka koko rahoitusmarkkinoiden kestävyydelle. Kyse
ei siis ole vain rahasta, vaan myös koko rahoitusjärjestelmää koskevasta
riskienhallinnasta – ei pelkästään rahoitusmarkkinoiden tarpeellisuudesta osana
ilmastotaistelua, vaan myös sen oman toiminnan turvaamisesta.
***
Kestävä rahoitus pähkinänkuoressa
High-Level Expert Group on Sustainable Finance (HLEG) on tehnyt komissiolle kestävän rahoituksen toimintasuunnitelman suositukset, joka pitää sisällään mm.:
luokitusjärjestelmä määrittelemään taloudellisen toiminnan kestävyyttä ympäristön kannalta – eli EU-taksonomia
institutionaalisten sijoittajien velvoitteet ottaa investointipäätöksissä huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan (ESG) liittyvät seikat sekä näihin liittyvät tiedoksiantovaatimukset
vähähiilisyyden vertailuarvojen käyttöönotto sijoittajia varten
Technical expert group on sustainable finance (TEG) on ollut työstämässä teknisempiä määritelmiä koskien kestävän rahoituksen toimintasuunnitelman sisältöä esim. rahoituksen EU-taksonomiasta ja vihreiden bondien standardoinnista
***
Vihreä rahoitus on osa kestävän rahoituksen kokonaisuutta
Kuntarahoitus on vuodesta 2016 lähtien tarjonnut asiakkaille vihreää rahoitusta ympäristöhankkeisiin. Hankkeiden on sovittava Kuntarahoituksen vihreän rahoituksen viitekehykseen ja ne hyväksyy riippumaton arviointiryhmä. Investoinnit rahoitetaan vihreillä bondeilla, joiden sijoittajille raportoidaan vuosittain rahoitettujen kohteiden kautta saavutetut ilmastovaikutukset. Kuntarahoitus on osallistunut aktiivisesti vihreiden bondien vaikutusraportoinnin kehittämiseen osana pohjoismaisten joukkovelkakirjalainojen liikkeellelaskijoiden ryhmää.