Nuorten
ääni kuului maaliskuun alussa järjestetyssä Meidän ilmasto 2030: Nuorten
ilmastokokous -tapahtumassa, johon osallistui yli 500 ilmastoaktiivia. Kuntarahoitus
antoi nuorille mahdollisuuden kertoa ilmastohuolensa kuntapäättäjille
kirjoittamalla ilmastopoliittisia odotuksiaan ja vaatimuksiaan koti- ja
asuinkunnilleen.
Nuoret
jakoivat valtavan määrän ideoita sekä fyysisellä seinällä että sosiaalisessa
mediassa. Vastauksissa kolme aihealuetta – ruokailu, kaupunkisuunnittelu ja
liikenne – nousivat ylitse muiden. Huomisen tekijät tarttui nuorten eniten
esiin nostamiin aiheisiin ja keräsi niihin ratkaisuja asiantuntijoilta sekä
ilmastohaasteeseen tarttuneilta kunnilta.
Kunnat
ruokatuotannon suunnannäyttäjiä
Elintarviketieteiden
ja maatalous- ja metsätieteiden maisteri Viivi Wanhalinnan mukaan ruoka,
asuminen ja liikkuminen muodostavat jopa kolme neljäsosaa keskivertosuomalaisen
hiilijalanjäljestä. Leijonanosa ruoan hiilijalanjäljestä syntyy
alkutuotannossa.
Vahvan
kouluruokailuperinteen ansiosta julkishallinnon rooli ruokailutottumuksien
määrittäjänä on meillä suurempi kuin maailmalla. Kouluruokailu voi ohjata
lasten ja nuorten ruokailutottumuksia pysyvästi parempaan suuntaan tarjoamalla
runsaasti erilaisia terveellisiä, ympäristöystävällisiä ja maukkaita
vaihtoehtoja.
–
Julkisessa ruokahuollossa ilmastovaikutukset tulee huomioida toiminnan joka
tasolla: reseptisuunnittelussa tulee suosia enemmän kasviperäisiä
proteiininlähteitä ja keittiön energia- ja vesitehokkuutta tulee parantaa.
Esimerkiksi hävikkiruuan myyminen kuluttajalle kotiin vietäväksi on helppo ja
yksinkertainen tapa vähentää niin julkisen tarjoajan kuin yksittäisen
kuluttajan ruokailun ilmastovaikutuksia, kertoo Wanhalinna.
Helsinki
on asemoitunut Suomessa kasvisperäisen ruokailun edelläkävijänä. Kaupungin
tavoitteena on puolittaa lihan- ja maidonkulutus julkisessa ruokahuollossa
vuoteen 2025 mennessä.
Helsingin
kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Otso Kivekäs uskoo pääkaupungin
uudistusten luovan pohjaa muulle maalle. Lihankulutuksen puolittamalla
Helsingin kaupungin vuotuinen hiilijalanjälki pienenisi Kivekkään mukaan
arviolta 10 000 – 20 000 tonnia vuodessa.
–
Kyseessä on oikeastaan melko maltillinen muutos. Tarkoitus ei ole pakottaa
ketään syömään kasvisruokaa, vaan tarjota ihmisille parempia, ravinteikkaampia
ja ympäristöystävällisempiä vaihtoehtoja, joita he haluavat syödä.
Puolittamalla lihankulutuksen nykyisestä olemme samalla tasolla kuin
80-luvulla. Silloinkin voitiin ihan hyvin, Kivekäs muistuttaa.
Uusia
teknologioita ja päästökauppaa
Liikennepäästöistä
leijonanosa – yli 60 prosenttia – syntyy yksityisautoilusta. Korvaajaa
perinteisille bensiini- ja dieselkäyttöisille polttomoottoreille on viime
vuosina etsitty esimerkiksi sähköstä.
VTT:n
johtava tutkija Juhani Laurikko uskoo sähköautoilun tulevaisuuteen,
mutta näkee vielä mutkia matkassa: läpimurto valtavirtaan edellyttää
harppauksia niin latausverkon kuin akkuteknologian saralla. Monimutkaiseen
ongelmaan tuskin löytyy yksinkertaista vastausta.
–
Haasteet johtuvat pitkälti siitä, että olemme hirttäytyneet yhteen
käyttövoimateknologiaan, raakaöljyjalosteisiin. Tulevaisuuden
energiakeskustelussa ei saa etsiä vain yhtä vaihtoehtoa, vuodesta 1985
liikenteen päästöihin erikoistunut Laurikko painottaa.
Käyttövoimateknologioiden
monipuolisen soveltamisen lisäksi Laurikko peräänkuuluttaa rohkeaa
liikennesuunnittelua. Tulevaisuuden liikenteessä avainsana on tehokkuus.
–
Liikkumistarpeiden minimointi tulee olla lähtökohtana kaikessa
liikennesuunnittelussa. Se osuus liikenteestä, jota ei voida poistaa, tulee
toteuttaa mahdollisimman tehokkaasti, Laurikko tiivistää.
Lahden
kaupunki rohkaisee asukkaitaan tekemään ympäristöystävällisempiä
liikkumisvalintoja henkilökohtaisen päästökaupan avulla. Maailmanlaajuisesti
ainutlaatuisessa CitiCAP-hankkeessa jokaiselle käyttäjälle lasketaan
yksilöllinen päästökiintiö LUT-yliopiston kehittämän laskentalogiikan avulla.
Päästökiintiön alittuessa sovellus palkitsee käyttäjän virtuaalieuroilla.
Palvelun täysmittaisen lanseerauksen jälkeen käyttäjät voivat vaihtaa
virtuaalieuroja esimerkiksi kaupungin liikunta- ja kulttuuripalveluihin.
Lahden
kaupungin kestävän liikkumisen projektipäällikön Anna Huttusen mukaan
liikennepäästöjen leikkaaminen on osoittautunut muita ympäristötyön osa-alueita
haastavammaksi. Yli kahden kilometrin matkoilla auto on edelleen lahtelaisten
suosituin kulkuväline.
– Lahti
on erittäin autovaltainen paikkakunta. Jos kehityskulku ei muutu, vuonna 2030
jopa 80 prosenttia kaupungin kokonaispäästöistä syntyy liikenteestä.
Vaikka
päästöteknologia kehittyy, kunnianhimoisiin tavoitteisiin ei päästä ilman
yksityisautoilun vähenemistä. Ihmisten päiden kääntämisessä Huttunen uskoo
porkkanan olevan keppiä voimakkaampi: tavoitteena on tehdä kestävistä
valinnoista helppoja ja miellyttäviä vaihtoehtoja yksityisautoilulle.
Iissä
ekologisuus tuo euroja
Älykäs
kaupunkisuunnittelu tarvitsee rinnalleen vahvat kiertotalouden periaatteet ja
elinkaarimallin lainalaisuudet. Sitran Hiilineutraali Kiertotalous -teeman
johtavan asiantuntijan Nani Pajusen tavoitteena on edistää ratkaisuja,
joissa yhdistyvät luonnonvarojen kestävä käyttö, materiaalien tehokas kierto ja
tuotteiden pitkä elinikä.
– Uskon,
että nämä teemat ymmärretään Suomessa paremmin kuin monessa muussa maassa, mutta
eri juttu on se, onko asioita myös sisäistetty ja kiertotalouden ratkaisuja
otettu käyttöön. Moni kokee edelleen, että ympäristö- ja ilmastoasiat eivät
kuulu minulle, vaan joku tulee ja hoitaa kaiken puolestani, Pajunen sanoo.
Pajusen
mukaan suomalaiset kunnat ovat tehneet hienoa työtä ilmastonmuutoksen
hidastamiseksi ja olleet aktiivisesti mukana kiertotaloustyössä. Yksi esimerkki
aktiivisuudesta on pohjoispohjanmaalainen Iin kunta, jossa ilmastotyö on
muutettu euroiksi ja työpaikoiksi. Kunta on muun muassa luopunut fossiilisista
polttoaineista kiinteistöjensä lämmityksessä ja rakentanut yhden Suomen
suurimmista tuulivoimakeskittymistä.
Kunnassa
suositaan paikallisia yrittäjiä, mikä on luonut uusia työpaikkoja alueelle.
Ekologisten valintojen ansiosta kunnan kassaan kilahtaa yli kaksi miljoonaa
lisäeuroa.
Kunta saa
ympäristöasioissa aktiivista tukea ja konsultointia Iissä toimivalta kehitysyhtiö
Micropolikselta. Kehitysyhtiön toimitusjohtajan Leena Vuotoveden mukaan Ii
tuottaa jo tällä hetkellä 10 kertaa enemmän energiaa kuin kuluttaa – ja
nimenomaan uusiutuvaa energiaa, mutta työ ei ole vielä lähelläkään maalia.
Ennen kaikkea tarvitaan luottamusta, asennetta ja vahvaa tahtoa toimia kiertotalouden ehdoilla.
– Tavoitteena on 80 prosentin päästövähennys vuoteen 2020 mennessä. Samalla Ii haluaa olla sekä täysin muoviton että jätteetön kunta.
Lue Ilmastohaaste-juttusarja kokonaisuudessaan:
Teksti: Pihla Hakala & Roope Huotari