Suomessa on entuudestaan vakiintuneita keskustelukanavia eri tilanteissa apua tarvitseville nuorille ja aikuisille. Alakouluikäisille lapsille ei kuitenkaan ole ollut omaa, suoraan kontaktiin perustuvaa ja riittävän helppoa kanavaa, josta lapsi voi pyytää apua, jos kokee olonsa turvattomaksi, uhatuksi tai kaipaa luotettavan aikuisen tukea. Apuu-chat perustettiin tähän tarpeeseen. Pelkistetty käyttöliittymä on suunniteltu toimimaan vaatimattomillakin laitteilla ja verkkoyhteyksillä.
Joka päivä aamuyhdeksästä iltakymmeneen päivystävä Apuu-chat on suunnattu 7–12-vuotiaille lapsille. Chatissa keskustelemassa ovat SOS-Lapsikylän lastensuojelun ammattilaiset ja koulutetut vapaaehtoiset, jotka kuuntelevat lapsia ja ohjaavat heidät tarvittaessa oman kotikuntansa palveluiden piiriin.
Useimmiten Apuu-chattiin otetaan yhteyttä ahdistuksen, kiusaamiseen ja kaverisuhteisiin sekä vanhempiin liittyvien huolien vuoksi. Vakavien yhteydenottojen määrä on huolestuttavassa kasvussa. Viikoittain Apuu-chattiin otetaan yhteyttä asioissa, jotka johtavat rikosilmoitukseen, lastensuojeluilmoitukseen tai yhteydenottoon sosiaalipäivystykseen.
Johanna Virtanen
Apuu-chatin toimintaa luotsaa SOS-Lapsikylän projektipäällikkö Johanna Virtanen, joka työskentelee myös tukiperhetoiminnan parissa.
– Yhteydenottojen sisällöt vaihtelevat todella paljon. Monet lapset tulevat ihan tavallisista perheistä, mutta kaipaavat aikuisen kanssa keskustelua ja arkisten asioiden pallottelua. He saattavat tarvita aikuiselta rohkaisua siihen, että voivat nostaa keskustelemansa asiat esiin omien vanhempiensa kanssa. Myös kaverisuhteet ja murrosiän ensiaskeleet mietityttävät, Virtanen sanoo.
– Toinen porukka puolestaan ovat lapset, joilla on akuutti hätätilanne tai pitkältä ajalta uhkaavia kokemuksia. Jos keskustelussa syntyy lastensuojelullinen huoli, lapsille kerrotaan millaista apua he voivat saada tilanteeseensa.
– Lastensuojeluilmoituksia tehdään noin kolme viikossa: niitä tehtäisiin enemmän, jos lapset antaisivat itsestään riittävästi tietoja. On kuitenkin muistettava, että lapset tulevat palveluun anonyymisti ja heidän on voitava luottaa siihen, että he voivat itse valita miten tilanteen ratkaisussa edetään. Lasten oikeudet lupaavat lapsille mahdollisuuden vaikuttaa itseään koskeviin asioihin, ja tästä lupauksesta on pidettävä kiinni.
Kaikissa keskusteluissa tehdään lasten kanssa suunnitelmaa siitä, miten askarruttava tilanne voidaan ratkaista.
– Ajattelimme, että kestäisi pitkään ennen kuin lapset alkavat luottaa meihin. Lapset osaavat kuitenkin kertoa ajatuksistaan ja tunteistaan ihmeen suoraan ja rehellisesti ja he kokevat vuorovaikutuksen chatissa aitona ja tärkeänä. Palautteen perusteella on tärkeää, että lapsia kuullaan ja heidän asiansa äärelle pysähdytään, Johanna Virtanen sanoo.
Työntekijöille Apuu-chatissa työskenteleminen on sekä energisoivaa että raskasta.
– Meihin yhteyttä ottavat lapset ovat ihania ja viisaita. Valitettavasti monet heistä joutuvat kantamaan enemmän vastuuta kuin lapsen rooliin kuuluisi. Apuu-chattiin on otettu muutamassa kuukaudessa yhteyttä yli 11 000 kertaa. Siitä on tarkoitus luoda pysyvä avun saannin kanava pienille lapsille. Apuu-chatin toiminta rahoitetaan lahjoitusvaroin.
Kuntarahoitus lahjoittaa tänä vuonna joulutervehdyksiin varatun 10 000 euron summan SOS-Lapsikylän Apuu-chatin toiminnan tukemiseen.
Tietoa Apuu-chatistä on jaettu kouluihin, somevaikuttajien kautta sekä osana verkossa toimivaa etsivää nuorisotyötä, jolla pyritään aktiivisesti tavoittamaan apua tarvitsevia lapsia. Chat löytyy osoitteesta apuu.fi.
– Oli makeaa päästä näkemään, miten Kuntarahoitusta johdetaan. Päivän ohjelmassa kiinnostavin oli tapaaminen Crédit Agricole CIB:n velkapääomamarkkinoita edustavan johtajiston kanssa. Sain kuulla normaalin kokousagendan ulkopuolella myös Crédit Agricolen johtajien taustoista ja työn arjesta, Elia Luukkonen kertoo.
Kansainvälisen yhteistyöpankin tapaamisen lisäksi Luukkonen tutustui muun muassa Kuntarahoituksen luottoluokitusprosessiin. Hän perehtyi luottoluokituslaitos S&P:n edelliseen Kuntarahoitusta koskevaan raporttiin ja osallistui tulossa olevaan luottoluokittajatapaamisen valmisteluun. Lisäksi hän tapasi Kuntarahoituksen pääekonomistin Timo Vesalan kanssa keskustellen makrotalouden näkymistä.
– Timon kanssa juttelimme muun muassa koronapandemian aiheuttamista vaikutuksista ja ongelmista sekä Yhdysvallan presidentinvaaleista. Seuraan tiiviisti kansainvälistä politiikkaa, ja uskon että Joe Bidenin valinta olisi parempi vaihtoehto Euroopan taloudelle. Hän toisi maailmanpolitiikkaan ja -kauppaan vakautta, kun taas Donald Trumpin jatkokausi kärjistäisi kauppasotia, Luukkonen analysoi.
– Elia on erittäin fiksu ja määrätietoinen kaveri. Omasta sijoittamisesta alkanut kiinnostus varmasti vaikuttaa siihen, miten hyvin hän pystyi omaksumaan päivän aikana esiin tulleita uusia aihepiirejä. Halusin, että hän saisi käsityksen siitä, miten Kuntarahoituksen tapaiset toimijat hankkivat varansa, miten pääomamarkkinat toimivat, ketkä meihin sijoittavat ja millaista yhteistyötä teemme kansainvälisten pankkien kanssa, sanoo Joakim Holmström.
– Minulle itselleni päivä oli hauskaa vaihtelua työhön. Enemmänkin aikaa olisi voinut palaverien sijaan varata yhteiselle juttelulle ja ajatustenvaihdolle. On tosi hienoa huomata kuinka fiksuja ja kunnianhimoisia nuoret ovat, Holmström sanoo.
Yrittäjyys verissä
Elia Luukkonen opiskelee toista vuotta Oulun lyseon lukiossa. Hän osallistui Nuori Yrittäjyys ry:n Vuosi yrittäjänä -ohjelmaan lukuvuonna 2018–2019 ollessaan yläasteella Kempeleessä yrittäjyysluokalla. Hänen ja hänen ystäviensä yritys Peto NY teki käsityönä puukkoja.
– Olin perustanut puukkoyrityksen jo edellisenä vuonna, joten NY-yrityksemme rakentui jo alkaneen toiminnan kehittämiselle. Liiketoimintasuunnitelma oli jo valmiina, samoin puukkojen valmistukseen tarvittavat laitteet kuten pöytäsirkkelit, hiomakoneet ja taltat. Idea firmasta sai alkunsa, kun kaupasta ostamani puukot olivat niin huonolaatuisia, että päätin tehdä itse paremman. Kun olin saanut oman puukkoni valmiiksi, pappa pyysi tekemään sellaisen myös hänelle. Silloin tajusin, että niitähän voisi myydä muillekin, Luukkonen sanoo.
– Olen yrittäjäperheestä, joten yrittäminen tuntuu luontevalta valinnalta. Myös yrityksen Peto-nimen keksin yhdessä vanhempieni kanssa. Se oli meistä hyvä, tehokas nimi, eikä sen nimisiä firmoja löytynyt ennestään.
– Parasta oman yrityksen pyörittämisessä on se, että pääsee tekemään asioita itse ja joutuu miettimään, miten saa myyntiä tarpeeksi kannattavuutta ajatellen. Pidän myös ihmisten tapaamisesta ja myymisestä: Vuosi yrittäjänä -ohjelmassa nautin eniten messupäivistä, Luukkonen kertoo.
Tulokset näkyivät: Peto NY voitti lukuvuonnaan Pohjois-Suomen parhaan NY-yrityksen palkinnon ja valtakunnallisesti yrittäjähenkisimmän tiimin palkinnon.
Lukio vie nykyisin niin paljon Luukkosen aikaa, ettei hän tällä hetkellä ehdi pyörittämään yritystoimintaa. Lukion jälkeen suunnitelmissa on opiskella Vaasan yliopistoon kansainvälistä johtamista, johtamispsykologiaa sekä myyntiä ja markkinointia.
– Haluaisin työskennellä ison kansainvälisen yhtiön johtajana. Isojen asiakokonaisuuksien hallitseminen motivoi.
Tavoitteellisuudestaan huolimatta Luukkonen ei stressaa tulevasta.
– Minulla on elämänsuunnitelma, jonka voi jakaa välietappeihin. Kun keskityn välitavoitteisiin, ei ole muuta vaihtoehtoa kuin onnistua.
Global Compactin välityksellä yritykset sitoutuvat noudattamaan työoloihin, ihmisoikeuksiin, ympäristöön ja lahjonnan ehkäisyyn liittyviä velvoitteita, jotka yhdessä muodostavat Global Compactin kymmenen periaatetta.
– Olemme halunneet omalla liiketoiminnallamme osoittaa, että rahoituksen avulla voidaan aidosti ohjata yhteiskunnan kehitystä. Global Compact -jäsenyys on meille tapa osoittaa oma sitoutumisemme yritys- ja yhteiskuntavastuun jatkuvaan kehittymiseen ja hakeutua verkostoon, jossa voimme vahvistaa osaamistamme, Kuntarahoituksen toimitusjohtaja Esa Kallio kertoo.
Kuntarahoitus on profiloitunut vastuullisten rahoitustuotteiden edelläkävijänä tuomalla ensimmäisenä Suomessa markkinoille vihreän ja yhteiskunnallisen rahoituksen tuotteet. Se on saanut hyviä tuloksia myös kansainvälisten vastuullisuusluokittajien arvioissa. Muun muassa maailman suurin vastuullisuusluokittaja Sustainalytics on arvioinut maailmanlaajuisesti 947 pankin vastuullisuutta, ja Kuntarahoitus on tässä joukossa sijalla 28.
– Vastuullisuuden kehittäminen on pitkäjänteistä työtä ja myös sidosryhmien odotukset yritysten vastuullisuudelta kasvavat koko ajan. Sen takia meidän on koko ajan arvioitava omaa toimintaamme ja etsittävä asiakaskuntamme näkökulmista tärkeimpiä kehityskohteita, Kallio sanoo.
– On hienoa, että merkittävä, jo vuosia vastuullisuutta edistänyt rahoitustoimija tulee mukaan YK:n yritysvastuualoitteeseen. Sitoutumalla Global Compactiin Kuntarahoitus pääsee mukaan maailman suurimpaan yritysvastuuverkostoon ja mukaan aloitteisiin ja ohjelmiin, joiden avulla vastuullisuutta ja kestävää kasvua voi vahvistaa edelleen, kertoo Global Compact Network Finland pääsihteeri Lenita Toivakka.
Suomen Global Compact -verkostossa on reilut sata jäsenorganisaatiota.
Kuntarahoitus on myös muun muassa yritysvastuuverkosto FIBSin Pro-jäsen, vastuullisen sijoittamisen yhdistyksen Finsifin jäsen, Climate Bonds Initiativen kumppani sekä WWF:n sertifioima Green Office.
Kuntarahoitus laski liikkeeseen 6.10.2020 10-vuotisen 500 miljoonan euron vihreän joukkovelkakirjalainan, Kyseessä on Kuntarahoituksen neljäs vihreä joukkovelkakirjalaina, joka nosti liikkeeseen lasketun määrän yhteensä noin kahteen miljardiin euroon. Vahva sijoittajakysyntä nosti transaktion merkintäkirjan ennätykselliseen 3,4 miljardiin euroon.
Transaktio mandatoitiin maanantaina 5.10.2020 ja merkintäkirjat avattiin seuraavana aamuna. Merkintäkirjan nopeasti kasvaessa hinnoittelua päivitettiin aloitustasosta.
Merkintäkirjaan osallistui 104 sijoittajaa, joista valtaosa on eurooppalaisia institutionaalisia sijoittaja. Maantieteellisesti suurin osuus (33 %) allokoitiin Saksaan, Itävaltaan ja Sveitsiin. Pohjoismaiden osuus oli 21 %, Benelux-maiden 10 %, Etelä-Euroopan 10 %, Ranskan 9 %, Amerikoiden 8 % ja muiden alueiden 10 %. Keskuspankit ja muut viralliset instituutiot merkitsivät 33 % transaktiosta, varainhoitajat 30 %, pankkien varainhoitajat 28 % ja vakuutus- tai eläkerahastot 9 %. Vastuulliseen sijoittamiseen keskittyvien tahojen määrä nousi 55 prosenttiin, mikä on ennätys Kuntarahoituksen vihreiden joukkovelkakirjojalainojen allokaatioissa.
Kuntarahoituksen vihreiden joukkovelkakirjalainojen viitekehys jakaa asiakkaille myönnettävän vihreän rahoituksen seitsemään kategoriaan, joista kestävä rakentaminen ja julkinen liikenne ovat suurimmassa roolissa. Rahoitusta voi hakea investointeihin, joissa syntyy selkeitä ja mitattavia ympäristölle hyödyllisiä vaikutuksia.
– Olemme erittäin tyytyväisiä lopputulokseen. Melkein seitsemänkertaisesti ylimerkitty tilauskirja sekä kahden korkopisteen vihreä hinnoitteluetu osoittavat, että vastuullisuus todella kannattaa. Tämä vuosi on ollut poikkeuksellinen, mutta olemme iloksemme pystyneet olemaan vahvasti läsnä vastuullisilla joukkovelkakirjalainamarkkinoilla. Nyt liikkeeseen lasketun vihreän bondin lisäksi laskimme tänä syksynä liikkeeseen myös ensimmäisen yhteiskunnallisen joukkovelkakirjalainan, sanoo Kuntarahoituksen varainhankinnasta vastaava Antti Kontio.
Kuntarahoituksen social bond on Nasdaq Helsingin ensimmäinen yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina. Se on myös ensimmäinen julkisyhteisön liikkeeseenlaskema yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina Pohjoismaissa. 500 miljoonan euron 15-vuotisella lainalla on Kuntien takauskeskuksen takaus. Lainan liikkeeseenlaskupäivänä 3. syyskuuta bondi ylimerkittiin lähes nelinkertaisesti.
Kuntarahoituksen Antti Kontio ja varainhankinnan analyytikko Miia Palviainen.
Setlementtiasuntojen toimitusjohtaja Heli Kotilainen ja Hoasin toimitusjohtaja Matti Tarhio. Setlementtiasuntojen ja Hoasin kohteet lukeutuvat ensimmäisiin Kuntarahoituksen rahoittamiin yhteiskunnallisen rahoituksen hankkeisiin.
Yhteiskunnallisilla joukkovelkakirjalainoilla rahoitetaan asumiseen, hyvinvointiin ja koulutukseen liittyviä hankkeita. Niillä edistetään yhdenvertaisuutta, yhteisöllisyyttä, hyvinvointia tai kuntien ja alueiden elinvoimaa. Ensimmäiset yhteiskunnallisen rahoituksen hankkeet valittiin kesäkuussa.
Yhteiskunnallinen rahoitus laajentaa Kuntarahoituksen vastuullisten sijoituskohteiden kirjoa. Kuntarahoitus oli myös ensimmäinen vihreiden joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskija vuonna 2018.
Kuntarahoituksen social bond on Nasdaq Helsingin ensimmäinen yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina. Se on myös ensimmäinen julkisyhteisön liikkeeseenlaskema yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina Pohjoismaissa.
Kuntarahoitus on listannut ensimmäisen yhteiskunnallisen joukkovelkakirjalainansa eli social bondin Nasdaq Helsingin vastuullisten joukkovelkakirjalainojen markkinalle. Kuntien takauskeskuksen takaama joukkovelkakirjalaina on 500 miljoonan euron 15-vuotinen laina.
Kuntarahoituksen liikkeellelaskema yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina on Nasdaq Helsingin ensimmäinen yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina, ja Pohjoismaiden ensimmäinen julkisyhteisön liikkeellelaskema yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina.
Kuntarahoitus on ollut aktiivinen vihreiden joukkovelkakirjalainojen liikkeellelaskija jo neljä vuotta ja laajentaa tarjontaansa nyt myös yhteiskunnallisiin joukkovelkakirjalainoihin.
Joukkovelkakirjalainalla rahoitettavat hankkeet sisältyvät jollekin Kuntarahoituksen yhteiskunnallisen rahoituksen viitekehyksen osa-alueista, joita ovat asuminen, hyvinvointi ja koulutus. Niillä edistetään yhdenvertaisuutta, yhteisöllisyyttä, hyvinvointia tai kuntien ja alueiden elinvoimaa. Ensimmäisten rahoitettujen yhteiskunnallisen rahoituksen kohteiden joukossa on sairaaloita ja hyvinvointikeskuksia, kouluja ja erityisryhmien asuntoja.
– Olemme ylpeitä siitä, että olemme Pohjoismaiden ja Euroopan mittakaavassa vastuullisen rahoituksen edelläkävijöitä. Vaikka jokaisen rahoittamamme investoinnin voi katsoa rakentavan suomalaista hyvinvointiyhteiskuntaa, yhteiskunnallinen rahoitus on erityisesti keino, jolla vaikutetaan laaja-alaisesti yksilöiden elämään ja yhteiskuntaan kunnallisten investointien ja valtion tukeman asuntotuotannon rahoituksen avulla, sanoo Kuntarahoituksen toimitusjohtaja Esa Kallio.
– Sijoittajien kiinnostus ensimmäiseen yhteiskunnalliseen joukkovelkakirjalainaan oli hyvin myönteinen. Yhä useampi sijoittaja haluaa sijoittaa kohteisiin, jotka ovat yhteiskunnan kannalta kestäviä ja kestävää kehitystä tukevia, Kallio sanoo.
– Kuntarahoituksen ja muiden liikkeellelaskijoiden ansiosta Nasdaq on kehittynyt merkittäväksi vastuullisten sijoitusten markkinaksi Euroopassa. Meillä on yli 230 joukkovelkakirjalainaa listattuna Nasdaqin vastuullisten joukkovelkakirjalainojen markkinalle Euroopassa. Monet kansainväliset ensimmäiset liikkeellelaskut, kuten Vasakronanin ensimmäinen vihreä yritysjoukkovelkakirjalaina ja Göteborgin kaupungin liikkeelllelaskema joukkovelkakirja, ovat tulleet Pohjoismaista ja olemme erityisen iloisia siitä, että saamme taas listoillemme pohjoismaisilta markkinoilta lajissaan ensimmäisen vastuullisen joukkovelkakirjalainan, sanoo Nasdaqin Euroopan velkakirjalainamarkkinoista vastaava johtaja Ann-Charlotte Eliassson.
– Olemme iloisia voidessamme toivottaa Kuntarahoituksen ensimmäisenä yhteiskunnallisen bondin likkeellelaskijana Suomessa, sanoi Nasdaq Helsingin toimitusjohtaja Henrik Husman.
– Kuntarahoitus oli ensimmäinen vihreiden joukkovelkakirjalainojen liikkeellelaskija vuonna 2018, ja meillä on nyt viisi vihreää bondia listattuna Nasdaq Helsingissä. Toivomme myös muiden liikkeellelaskijoiden seuraavan tätä kehityssuuntaa, Husman sanoo.
Kuntarahoituksen yhteiskunnallisen rahoituksen avulla tuodaan esiin investointeja, joilla on laaja-alaisia yhteiskunnallisia vaikutuksia ja joissa on huomioitu esimerkillisesti palvelujen käyttäjien tarpeet.
Kuntarahoitus lanseerasi yhteiskunnallisen rahoituksen tuotteen erityisen vaikuttavien ja laaja-alaista yhteiskunnallista hyötyä tuottavien hankkeiden rahoitukseen keväällä 2020. Nämä hankkeet rahoitetaan nyt liikkeeseen lasketulla, kansainvälisille sijoittajille suunnatulla yhteiskunnallisella joukkovelkakirjalainalla. Kuntarahoitus on Pohjoismaiden ensimmäinen julkisyhteisötaustainen yhteiskunnallisen joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlaskija.
– Kuntarahoitus on rakentanut itselleen vahvan maineen vastuullisuuden alueella, ja se näkyy vastuullisten sijoittajien kiinnostuksena sitä kohtaan ja yhtiön erinomaisena osaamisena liikkeeseenlaskun järjestelyssä. Kuntarahoituksen yhteiskunnallisten joukkovelkakirjalainojen viitekehys ja ensimmäinen liikkeeseenlasku asettaa esimerkkitason muille pohjoismaisille liikkeeseenlaskijoille, kommentoi liikkeeseenlaskua BNP Paribas -pankin Robert Matthews. BNP Paribas oli yksi lainan järjestäjäpankeista yhdessä Credit Agricole CIBin, DZ Bankin ja SEBin kanssa.
Yli 91 prosenttia merkinnöistä allokoitiin eurooppalaisille sijoittajille: tästä lähes kolmasosa Euroopan saksankieliselle alueelle ja lähes viidennes Pohjoismaihin. Varainhoitajien osuus kasvoi lähes puoleen kaikista sijoituksista ja myös vastuullisiin kohteisiin erikoistuneiden SRI-sijoittajien osuus oli huomattava.
– Hurja sijoittajakiinnostus ei tullut yllätyksenä. Yhä useampi sijoittaja haluaa sijoittaa kohteisiin, jotka ovat yhteiskunnan kannalta kestäviä ja kestävää kehitystä tukevia. Kuntarahoitus on suurin kuntasektorin ja yleishyödyllisen asuntotuotannon rahoittaja Suomessa: jokaisen rahoittamamme investoinnin voi katsoa rakentavan suomalaista hyvinvointiyhteiskuntaa. Yhteiskunnallisen rahoituksen kautta haluamme nostaa esiin hankkeita, jotka erityisesti edistävät yhdenvertaisuutta, yhteisöllisyyttä, hyvinvointia tai kuntien ja alueiden elinvoimaa. Olimme Suomen ensimmäinen vihreän rahoituksen tarjoaja, ja asiakaskuntamme huomioon ottaen yhteiskunnallisen rahoituksen tarjoaminen oli meille luonteva seuraava askel, sanoo Kuntarahoituksen toimitusjohtaja Esa Kallio.
Investointien vaikuttavuus näkyväksi
Kuntarahoituksen yhteiskunnallista rahoitusta voivat saada kuntasektorin yhteisöt sekä valtion tukeman yleishyödyllisen asuntotuotannon toimijat. Rahoitettavat hankkeet sisältyvät jollekin Kuntarahoituksen yhteiskunnallisen rahoituksen viitekehyksen osa-alueista, joita ovat asuminen, hyvinvointi ja koulutus.
Yhteiskunnallisen rahoituksen kohteet hyväksyy kolmejäseninen arviointiryhmä, johon kuuluvat toiminnanjohtaja Jouni Parkkonen Kohtuuhintaisen vuokra-asumisen edistäjät KOVA ry:stä, kuntatutkija Jenni Airaksinen Tampereen yliopistolta ja yhteiskunnallisen rahoituksen tuotevastaava, rahoituspäällikkö Päivi Petäjäniemi Kuntarahoituksesta.
Tähän mennessä rahoitettujen yhteiskunnallisen rahoituksen kohteiden joukossa on sairaaloita ja hyvinvointikeskuksia, kouluja ja erityisryhmien asuntoja. Ensimmäiset yhteiskunnallisen rahoituksen hankkeet hyväksyttiin toukokuussa ja viimeisimmät neljä elokuussa.
Elokuussa portfolioon hyväksyttiin mukaan Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin Majakkasairaala, Keski-Suomen sairaanhoitopiirin Sairaala Nova, Virkkulankylä Oy:n ikääntyneiden yhteisöllisen asumisen kohde Hausjärven Virkkula sekä Äänekosken Asumispalvelusäätiön Eerolankadun asumispalveluyksikkö muistisairaille vanhuksille.
– Hankkeet ovat keskenään hyvin erilaisia, mutta niitä kaikkia yhdistää kunnianhimoisesti asetetut tavoitteet tuottaa vaikuttavia ja kohderyhmän tarpeet huomioivia palveluita. Yksilön ja yhteisön hyvinvointiin vaikuttavat monet erilaiset tekijät, ja tämä on huomioitu rahoitetuissa hankkeissa poikkeuksellisen laaja-alaisesti, Päivi Petäjäniemi sanoo.
Tähän mennessä rahoitetut yhteiskunnallisen rahoituksen hankkeet:
Helsingin seudun opiskelija-asuntosäätiö HOAS: useita opiskelija-asuntokohteita
Karstulan kunta: Karstulan yhtenäiskoulu
Keski-Suomen sairaanhoitopiiri: Sairaala Nova
Setlementtiasunnot: Jousenpuistonkadun vuokra-asuntokohde, jossa osa asunnoista erityisryhmäasuntoja lievästi kehitysvammaisille ja mielenterveyskuntoutujille
Sodankylän kunta: Hyvinvointikeskus Sopukka
Turun Ylioppilaskyläsäätiö: opiskelija-asuntokohde Tyyssija
Mikäli kunta onnistuu ESCO-hankkeen valmistelussa, löytyy hankkeelle takuulla myös tekijät, kertovat Assemblin Oy:n Energiayksikön liiketoimintajohtaja Vesa Harju sekä Caverion Suomi Oyj:n energiaspesialisti, talotekniikkapäällikkö Kimmo Kuitunen. Heidän mukaansa kuntasektori on kiinnostava markkina energiatehokkaassa rakentamisessa.
– Siellä on paljon potentiaalia. Kunnat ovat kuitenkin vielä
hieman lähtökuopissa heräilemässä energiatehokkuusinvestointien suhteen, Harju
sanoo.
Harjun mukaan ESCO-toimijalle kannattavimpia kohteita ovat
olleet suuret kokoontumispaikat, kun taas huonokuntoiset ja ongelmalliset
kohteet tulisi jättää pois.
Kohteiden valinnassa tulisi Harjun mukaan ottaa huomioon
korjausvelka, tehdyt remontit, kulutustiedot, käyttöaste sekä tulevaisuuden
suunnitelmat, kuten mahdolliset laajennukset.
– Energiainvestoinneissa kaikki voittavat, mutta jokainen
odotettu vuosi on pois viivan alta. Muista oikeat kohteet, Harju painottaa.
Yksityiset toimijat ovat Harjun ja Kuitusen mukaan usein
innokkaita vastaamaan kuntien energiatehokkuuskysyntään ja ohjeistavat
hyödyntämään heidän markkinointikoneistoaan.
– Palveluntuottajat tulevat mielellään kertomaan lisää,
soitto vain, eikä maksa mitään, Kuitunen kertoo.
Tarjousten laatupisteytys tärkeää
Tarjousten laatupisteytys on Kuitusen mukaan tärkeä osa
kilpailutusprosessia.
– Tilaajan näkökulmasta muun muassa hyvät
raportointimenetelmät, säästöjen todentaminen, huoltohenkilöiden ammattitaito,
asiakaspalvelun laatu ja nopeus ovat merkityksellisiä ja tulisi ottaa huomioon
laatupisteytyksessä, Kuitunen kertoo.
Hänen mukaansa osan tilaajalle tärkeiden muuttujien
huomioiminen tarjousten vertailussa voi olla kuitenkin haastavaa. Esimerkiksi
hiilidioksidipäästöjen vähentäminen kuuluu jokaisen kunnan tavoitteisiin, mutta
sen mukaan ottaminen tarjouksiin voi olla kyseenalaista.
– Hiilidioksidipäästöissä on tulkinnanvaraisuutta. Toimenpiteiden määrittely on häilyvää ja vaikutuksia on hyvin vaikea osoittaa aukottomasti, Harju sanoo.
Puitesopimuksella useampi kohde energiatehokkaaksi
Kunta voi hankkia energiatehokkuustoimenpiteitä suurellekin
joukolle kohteita yhdellä kilpailutuksella puitesopimuksen avulla.
Kilpailutusvaiheessa tarjoajat antavat tarjouksen vain muutamiin kohteisiin ja
kilpailutuksen ulkopuoliset energiatehokkuusinvestoinnit tehdään
puitesopimuksen kautta. Kunta siis saa energiaselvityksiä- ja tarjouksia
yhdellä kilpailutuksella, jolloin tarjouskilpailun keveys ja sopimuksen
kokonaisarvo houkuttelevat useampia toimijoita.
– Esimerkiksi Jyväskylän Tilapalvelut haki julkisten
hankintojen ilmoituskanava Hilmassa ESCO-puitesopimuskumppania neljän vuoden
puitesopimusjaksolle. Tilapalvelut määritti itse ensimmäiset kolme kohdetta,
jotka tarjoajat katselmoivat, ja joihin ne tarjosivat energiatehokkuusratkaisut.
Sopimuskumppani valittiin näiden kolmen kohteen perusteella, Kuitunen kertoo.
Puitesopimukseen perustuen tarjouskilpailun voittanut
toimija haki sopivia kohteita Jyväskylän kiinteistökannasta neljän vuoden ajan,
teki tilaajan kanssa päätettyihin kohteisiin katselmukset ja laati kunnalle
puitesopimuksen ehtojen mukaisia tarjouksia toimenpiteistä. Jyväskylän
Tilapalvelut päätti yksipuolisesti tarjousten hyväksymisestä.
– Palveluntarjoaja saa ennalta sovitun palkkion tekemästään
katselmoinnista, mikäli kunta ei hyväksyisi tarjousta, Kuitunen sanoo.
Hankinnan arvon ei kuitenkaan tarvitse nousta useisiin
miljooniin. Muutaman kohteen energiatehokkuusinvestoinnin kilpailutus voisi
toimia kuntasektorilla myös ilman puitesopimusta.
– Ainakin yksityisellä sektorilla esimerkiksi miljoonan
euron kilpailutus hoituu melko kivuttomasti. Julkisten kohteiden
energiatehokkuustoimenpiteitä on mielekästä lähteä tarjoamaan ilman
puitesopimustakin, sanoo Kuitunen.
Energiansäästötakuu ESCO-toimijalta
Kunnilla on mahdollisuus saada ESCO-toimijalta takuu
hankkeen energiasäästöistä. Tällöin kilpailutukseen sisällytettävien kohteiden
lukumäärään tulisi Harjun ja Kuitusen mukaan kiinnittää huomiota, jotta
prosessi pysyisi kevyenä.
Säästötakuun myötä laitteiston ylläpito ja huoltotoimenpiteet
jäävät ESCO-toimijan vastuulle määräajaksi.
– ESCO-toimija toimii ikään kuin pääurakoitsijana. Tilaaja
pääsee siinä mielessä helpolla, sanoo Kuitunen.
Laitteisto toimitetaan Kuitusen mukaan yleensä avaimet
käteen -periaatteella, jolloin tilaaja saa poikkeuksellisen pitkän viiden
vuoden takuun huoltoineen. Energiansäästötakuu voi olla esimerkiksi seitsemälle
vuodelle. Säästötakuun umpeuduttua jatko on sovittavissa erikseen.
Harjun ja Kuitusen mukaan ESCO-toimijat voivat sitoutua
energiasäästöihin vain omiin selvityksiin ja kohdekatselmuksiin perustuen. Näin
voidaan välttyä tulkinnanvaraisuuksilta.
– Energiansäästölupauksia varten selvitetään talotekniikka,
riskirakenteet ja kannattavat toimenpiteet, Harju kertoo.
Kannattavat energiatehokkuustoimenpiteet riippuvat täysin
investoinnin kohteesta.
– Mahdollisia energiatehokkuustoimenpiteitä ovat esimerkiksi
lämpöpumpputekniikan ja lämmöntalteenoton järjestelmät, valaistuksen
modernisointi ja automaatio, sanoo Harju.
Hänen mukaansa sekä energiankulutuksen että kiinteistöjen
automaatiojärjestelmien etähallinnan merkitys korostuu monimutkaisissa
hankkeissa. Etäseurannalla saadaan kiinteistön energiankäytöstä dataa, jota
analysoimalla laitteiden säädöt voidaan optimoida asiakkaan haluamien
olosuhteiden, käyttäjämäärien ja käyttöaikojen mukaan.
– Pelkällä etähallinnalla on saavutettu tietyissä tapauksissa 25 prosentin energiasäästöt. Automaatio-osaaminen ja etähallinnan asiantuntemus ovat vaativia erikoistumisia. Viime aikoina mukaan on otettu myös koneoppimista, jossa todella suuri potentiaali, Harju kertoo.
Jyväskylän Tilapalvelun energia-asiantuntijan Tero Hirvelän mukaan ESCO- ja muut energiatehokkuushankkeet ovat lähes tavallisia rakennusprojekteja ja kilpailutetaan samat asiat mielessä. Turhasta itsekriittisyydestä tulisi hänen mukaansa luopua, ja tarvittaessa pyytää ulkopuolisia asiantuntijoita apuun, kuten Jyväskylässäkin on tehty.
ESCO-kilpailutusmallit eivät Hirvelän mukaan sovi
välttämättä kaikille kunnille sellaisenaan.
Tero Hirvelä
– Tulisi miettiä juuri omalle kunnalle sopiva
kilpailutusmalli, Hirvelä sanoo.
Tyypillinen ESCO-hanke on Hirvelän mukaan suhteellisen aikaa
vievä ja vaatii tilaajalta paneutumista yksityiskohtiin, mutta kun
yhteistyötavat toimittajan kanssa on opittu ja luottamus hyvällä tasolla, myös
odote lopputuloksista paranee. Jyväskylässä ESCO-hankkeilla kerrytetyt
kunta-alan energiatehokkuussopimuksessa (KETS) seurattavat säästöt ovat olleet
moninkertaiset muihin toteutustapoihin verrattuna.
– Tilaajan vastuulla on esimerkiksi lisätä tarjouspyyntöön
ja sopimuksiin energiasäästöjen todentamisvaatimus. Jyväskylän kaupunki on
mitannut muun muassa tilojen sisäilman laatua, jotta energiasäästöjä ei
haettaisi sen kustannuksella, Hirvelä sanoo.
Jyväskylässä energiansäästöhankkeita on toteutettu esimerkiksi kouluissa, uimahallissa, jäähallissa ja kaupunginteatterissa. Tulevaisuudessa Hirvelän mukaan energiansäästöjä tavoitellaan myös rakennusautomaation innovaatioiden avulla, optimoimalla laitteiden toiminnot kiinteistön käytön ja tarpeiden mukaisesti.
Energiatehokkuus jatkuvaa tekemistä
Tampereen Tilapalveluiden kiinteistöpäällikkö Jussi Kuoppala arvioi Tampereen energiatehokkuuden syntyvän ESCO-hankkeiden lisäksi monin muin tavoin.
– Kaupungin kiinteistöjen energiatehokkuus koostuu
lukemattomista pienemmistä toimenpiteistä: säädöistä, poikkeamareagoinneista,
kunnossapitotöistä sekä investoinneista, joita tehdään päivittäin osana
normaalia kiinteistöjen ylläpitoa. ESCO-hankkeet ovat yksi tapa pyrkiä
parantamaan yksittäisen kiinteistön tai muutamien kiinteistöjen
energiatehokkuutta, Kuoppala sanoo.
Jussi Kuoppala
Kuoppalan mukaan energiatehokkuusinvestoinnit eivät ole
Tampereella pelkästään erillisiä hankkeita, vaan jokainen peruskorjaushanke ja
isompi investointihanke on myös energiatehokkuushanke.
– Noin 6–7 miljoonan
euron peruskorjauksessa varsinaisen energiatehokkuuden osuus on häviävän pieni.
Energiatoimijat usein ehdottavat toimenpiteitä vanhoihin kohteisiin, joissa on
8–10 vuotta elinkaarta jäljellä. Vanhoissa kohteissa täytyy muistaa iän tuomat
riskit, kuten sisäongelmat. Uudemmissa kohteissa mahdolliset parannukset
kohdistuvat pääasiassa järjestelmien optimointiin, Kuoppala kertoo.
Kiinteistöjen peruskorjausten ajankohdat vaikuttavat myös
Hirvelän mukaan merkittävästi energiatehokkuusinvestointien kannattavuuteen.
Uusissa rakennushankkeissa energiatehokkuus tulee ottaa huomioon välittömien
energiaratkaisujen lisäksi myös tulevaisuuden peruskorjaukset silmällä pitäen.
Niin Jyväskylässä kuin Tampereellakin rakennusten
energiatehokkuus saa alkunsa kaupungin strategiasta, mutta pelkästään
hiilidioksiditavoitteilla ei rakentamista ohjata.
– Kaupungilla on hiilidioksiditavoitteet, mutta
hiilidioksidi on rakennusammattilaisillekin vieras käsite. Rakennusmääräykset
ohjaavat rakentamista, ei hiilidioksidi, kertoo Hirvelä.
Tampereen kaupungin strategiassakin on Kuoppalan mukaan
tavoitteet hiilidioksidille. Tiekartta CO2-vapaaseen Tampereeseen on
valmistumassa ja siinä asetetaan energiatehokkuustavoitteita niin
rakentamiselle kuin ylläpidollekin.
– Tampereella toimitilalinjauksissa ei tarkkaan määritellä miten ja mitä tehdään. Uudisrakentamiselle ja peruskorjauksille on kuitenkin olemassa omat energiatehokkuusluokkatavoitteensa. Pienemmille investoinneille on myös tietty korvamerkitty investointibudjetti energiatehokkuushankkeita varten. Lisäksi öljylämmityksestä luopumiseen on tehty tarkempaa suunnitelmaa, Kuoppala kertoo.
ESCO-hankkeet yksi monista tavoista parantaa energiatehokkuutta
ESCO-hankkeet ovat vain yksi tapa edistää kuntakiinteistöjen
energiatehokkuutta. Kunnat voivat toteuttaa pienempiä yksittäisiä energiatehokkuusinvestointeja
myös suorahankintana.
Jyväskylässä on Hirvelän mukaan hankittu aurinkopaneeleja
myös jälkiasennettuna, ja kokemukset ovat olleet positiivisia. Yksittäisiä
muutamien kymmenien tuhansien aurinkopaneelihankintoja on tehty kassasta.
– Tarkka suunnittelu
on tärkeää erityisesti vanhan tai suojellun rakennuskannan kohdalla, Hirvelä
kertoo.
Myös Kuoppala kertoo Tampereen kaupungin investoivan
aurinkovoimaan.
– Aurinkopaneeleja asennellaan vuosittain.
Jyväskylä on Hirvelän mukaan myös kilpailuttanut
öljylämmitteisten kohteiden lämmitysjärjestelmiä. Tarjoajat saivat ehdottaa
vaihtoehtoista lämmitystapaa vapaasti.
– Kaupunki kilpailutti kolmen koulun lämmitysmuodon
uudistamisen. Yksi tarjoaja valitsi maalämmön, joka oli tarjouskilpailun
edullisin, sanoo Hirvelä.
Kuntien ei hänen mukaansa tarvitse välttämättä perehtyä
erilaisiin teknisiin ratkaisuihin ja ohjata tarjoajia kilpailutuksessa
hiilineutraaliin suuntaan, vaan luottaa uusiutuvan energian megatrendiin ja
siihen, että vähäpäästöisin ratkaisu on myös usein edullisin.
Tampereella lämmitystavan uusimiset menevät Kuoppalan mukaan
jo rutiinilla.
– Vuosittain vaihdamme öljylämmityksiä kauko- tai
maalämpöön. Meillä konsultti tekee vaihtoehtoistarkastelun ja laskee
takaisinmaksuajat sekä muut olennaiset luvut hiilidioksidipäästöineen.
Analyysin perusteella valitaan järkevimmät ratkaisut elinkaarikustannukset
huomioiden. Meillä lämmitysmuodon uudistamisen suunnittelun toteuttavat
pääsääntöisesti puitesopimuskumppanit, kuten myös toteutuksen urakoinnit.
Tampereen Tilapalvelut Oy toimii hankkeissa rakennuttajana, Kuoppala sanoo.
– Jyväskylän kaupungilla on vielä toistakymmentä
sähkölämmitteistä kohdetta jäljellä, mutta ne eivät ole vielä
peruskorjausiässä, eikä niihin siksi ole investoitu, Hirvelä kertoo.
Kaikkea ei kannata tehdä itse
Ylläpito ja huolto ovat tärkeässä roolissa myös
energiatehokkuushankinnoissa, eikä työ pääty investointivaiheeseen.
ESCO-hankkeissakin palveluntuottaja vastaa laitteiden ylläpidosta vain sovitun
määräajan, jonka jälkeen laitteistojen huolto siirtyy kunnalle. Hirvelän viesti
muille kunnille on, että energiatehokkuuteen voi kasvaa ainoastaan tekemisen
kautta.
– 1990-luvulla sähköjärjestelmien uudistukset toivat
kaupunkien ja kuntien huoltomiehille uusia haasteita, joiden kanssa oltiin
aluksi hieman ymmällään. Tekemällä kuitenkin opittiin.
Energiatehokkuushankkeitakaan ei opita tekemään pitämällä projekteja
pöytälaatikossa.
Kuoppalan mukaan Tampereen kaupungilla on paljon hyvää
energiaosaamista, mutta kaupungin ei ole kannattavaa hankkia itselleen kaikkea
erityisosaamista.
–Yksityisellä sektorilla energia-asiantuntijat ovat
vaativissa hankkeissa päivittäin, seuraavat alan kehitystä, kouluttautuvat ja
heillä on käytössään viimeisimmät ohjelmistot. Tämän vuoksi yksityisen sektorin
erityisosaaminen kehittyy julkista sektoria nopeammin, Kuoppala kertoo.
Hänen mukaansa onkin usein parempi vaihtoehto hankkia
osaajat yksityiseltä sektorilta hankkeeseen tai projektiin kuin pyrkiä
ylläpitämään yksityistä sektoria vastaava erikoisosaamisen taso kaikilla osa-alueilla.
– Paras oppi ja hyöty saadaan, kun kunnan oma ylläpidosta vastaava organisaatio on mukana ja sitoutuu vahvasti mukaan energiatehokkuushankkeeseen, Kuoppala kertoo.
Ilmava on uusi
kuntien ilmastotavoitteita tukeva valmennus kuntien ylimmälle johdolle. Se
kokoaa kuntien tueksi ilmasto- ja kuntajohtamisen parhaat asiantuntijat.
Kuntarahoitus on yksi ohjelman mahdollistajista.
Valmennus koostuu orientaatiosta, kuntakohtaisesta
työskentelystä, vertaisoppimisesta ja asiantuntijasparrauksesta. Yhteisten
valmennustavoitteiden rinnalla jokainen osallistuja syventyy kuntakohtaisessa
sparrauksessa yhteen itse valitsemaansa ilmastotyön viheliäiseen ongelmaan.
Lähijaksoja on kolme, lähipäiviä yhteensä neljä.
Vuonna 2021 Ilmava järjestetään yhteistyössä Lahden
ympäristöpääkaupunkivuoden kanssa.
Valmennukseen hakevilla kunnilla tulee olla valtuustossa
asetettu ilmastotavoite sekä käynnissä sellaista ilmastotyötä, jossa helpot ja
haastavat tavoitteet erottuvat toisistaan. Ensimmäiseen valmennukseen otetaan
mukaan 10–15 kuntaa.
Ohjelmassa on huomioitu kevään 2021 kuntavaalit.
ILMAVA-valmennus tarjoaa työkalut tehokkaaseen ja tavoitteelliseen ilmastotyön
starttiin uudella valtuustokaudella. Valmennuksen alkupuoli on suunnattu
osallistujakuntien ylimmälle virkajohdolle (esim. kunnanjohtaja, johtoryhmän
jäsen, toimialajohtaja), jälkipuoli virkajohdolle ja uuden kauden poliittiselle
johdolle.
Valmennukseen haetaan
kuntana. Vuonna 2021 valmennukseen valitaan 15 kuntaa. Hakuvaiheessa kuntia
pyydetään kertomaan ilmastotyönsä nykytilasta ja hahmottelemaan niitä haasteita
ja viheliäisiä ongelmia, jotka on ratkaistava.
Hakuaika on 1.8.–30.9.2020. Kunnan omarahoitusosuus on 2000
euroa.