Koronapandemian talousvaikutusten lievittämisessä on toistaiseksi keskitytty tuotantokapasiteetin varjelemiseen. Pyrkimyksenä on ollut, että talouden perusrakenteet eli yritykset ja työpaikat saataisiin säilymään epidemian yli edes suunnilleen samanlaisessa iskussa kuin kriisiin tultaessa.
Tämä on hyvä peruslinjaus niin kauan kuin pandemian akuutti vaihe jatkuu – tarpeetonta konkurssiaaltoa ja työttömyyden nousua on nykyisessä suhdannetilanteessa järkevää torjua. Samanaikaisesti on kuitenkin siirrettävä katse myös pandemian jälkeiseen aikaan. Koronakriisi voi pysyvästi muuttaa monia kulutustottumuksia ja talouden toimintamekanismeja. Siksi tuotantorakennetta ei voi pitkäkestoisesti yrittää jäädyttää pandemiaa edeltäneeseen muotoonsa vaan talouden uudistuminen on saatava käyntiin.
Tuottavuuskasvua ja kestävää kehitystä edistävillä julkisilla investoinneilla on eittämättä oma roolinsa, samoin panostuksilla ihmisten osaamiseen ja syrjäytymisen ehkäisyyn. Lisäksi erityistä huomiota on kiinnitettävä tuotantorakenteen markkinaehtoiseen uudistumiskykyyn. Yksityisten yritysten teknologiavalintoja ja liiketoimintamalleja ei voi julkisen vallan taholta liikaa ohjailla. Tarmoa kannattaa keskittää siihen, että yritysten innovaatio- ja investointitoiminnalle olisi mahdollisimman otolliset olosuhteet.
Suomessa yritysrakenteen uudistumiskyky tarvitsee tuekseen toimintaympäristön uudistuksia. Rakenneuudistusten tarve kohdistuu ainakin sosiaali- ja terveyspalveluihin, sosiaaliturvaan, verotukseen, koulutusjärjestelmään sekä työmarkkinoihin. Tehtävää siis riittää eikä onnistuminen ole helppoa. Poliittisesti rakenneuudistusten vaikeusastetta lisää, että lyhyellä aikavälillä reformit saattavat heikentää joidenkin väestöryhmien asemaa mutta tuottavat koko yhteiskuntaa hyödyttäviä tuloksia vasta ajan kanssa.
Lähivuosien tärkeimpiä kysymyksiä onkin, missä määrin uudistuspolitiikassa onnistutaan. Koko Euroopan tasolla on ilmeinen riski, että finanssipolitiikka päätyy samanlaiseen pattitilanteeseen, johon rahapolitiikka on jo ajautunut. Rakenteita säilyttävästä syömävelkakierteestä ei luovuta, koska siitä ei lyhyen aikavälin haasteiden vuoksi uskalleta päästää irti. Puhutaan Japanin tiestä: talouden kasvupotentiaali kuihtuu ja velkataakka kasvaa.
EU:n elvytyspaketti tarjoaa jäsenmaihin satojen miljardien edestä uutta pelivaraa seuraavien kolmen vuoden aikana. Näiden varojen järkevä, tulevaisuuden kasvuedellytyksiä vahvistava käyttö on EU-maille todellinen näytön paikka. Toivokaamme, että Euroopassa talouden uudistuminen saa vihdoin kaipaamansa piristysruiskeen.
Merkittävistä makroriskeistä huolimatta pörssikurssien trendinomainen toipuminen on kesäkuukausina jatkunut. Osakemarkkinat arvioivat, että talouden pahin sukellus on jo ohi, ja rokotteesta saataneen viimeistään ensi vuonna apua pandemian hallinnassa. Negatiiviset (reaali-)korot ovat myös ylläpitäneet markkinoiden riskinottohalukkuutta. Viruksen toinen aalto on silti omaisuusarvojenkin kannalta keskeisin riskitekijä.
Timo Vesala
Kirjoittaja on Kuntarahoituksen pääekonomisti.
Lue Vesalan aiempia kommentteja ja blogikirjoituksia:
Vastavalmistuneen Äänekosken Suolahden jäähallin energiatehokkuus on maailman paras. Alansa edelläkävijähankkeena tunnettu jäähalli rahoitettiin Kuntarahoituksen vihreällä lainalla ja sen tuottamalla ylijäämäenergialla lämpenevät myös viereinen koulu ja uimahalli.
Äänekoskella tippui kiekko jäähän elokuun viimeisenä perjantaina. Parissa tunnissa loppuunmyyty hallillinen pääsi seuraamaan, kun liigajoukkueet JYP ja Pelicans ottivat toisistaan mittaa harjoitusottelussa Suolahden uuden jäähallin avajaisissa.
– Halli saatiin aikataulussa maaliin ja avajaiset olivat menestys poikkeusajasta huolimatta. Liigamatsi laittoi jään heti tositestiin kovimpaan mahdolliseen kulutukseen, kertoo jäähallin rakennuttajan Proavera Oy:n toimitusjohtaja Antti Virmanen.
Suolahden jäähalli on odotettu panostus Äänekosken urheilutoimintaan. Uusi halli korvaa vuosikymmeniä palvelleen kylmän pressuhallin ja tuo laadukkaat liikuntatilat kaupunkilaisille. Jäähalli ei itsessään ole mikään ihme, sillä Suomessa niitä on totuttu näkemään lähes joka pitäjässä. Erityisen kiinnostavan Suolahden jäähallista kuitenkin tekee sen suunnittelu-, rakennus- ja toimintatapa, jonka takia hallia kutsutaan kuvaavasti nollaenergiajäähalliksi.
– Käytännössä se tarkoittaa sitä, että jäähalli muuttuu energian käyttäjästä sen tuottajaksi. Jäähalli kuluttaa valtavasti energiaa. Se on kuin valtava jääkaappi, jossa varsinaisen jäähdytysprosessin lopputuloksena syntyy lauhdelämpöä. Perinteisessä jäähallissa tämä hukkaenergia pusketaan jääkaapin tapaan ulos harakoille, mutta nollaenergiajäähalli varastoi ja hyödyntää energian, Virmanen kertoo.
Kuulostaa simppeliltä, ja sitä se loppujen lopuksi onkin. Suolahden jäähallia kuvataan edelläkävijäksi, mutta sen energiatehokkuuden aikaansaava teknologia ei ole mitään uutta. Vaikka vihreydestä puhutaan paljon, ei se edelleenkään ole oletusarvo uusien rakennushankkeiden suunnittelussa. Suurin oivallus Äänekoskella on tapahtunut korvien välissä.
– Me yksinkertaisesti päätimme tehdä asiat toisin. Investointi oli tehtävä joka tapauksessa, joten miksi emme olisi tehneet asioita kestävämmin? Kannattaa tarkastella kriittisesti ilmeisintä toimintatapaa ja pohtia, miten sitä voisi parantaa. Silloin ollaan oikeilla jäljillä, Virmanen summaa.
Energiatehokkuus kantavana ajatuksena kalskahtaa kalliilta. Jäähallin rakentaminen on iso projekti missä tahansa kunnassa jo ilman suunnittelun ja toteutuksen miettimistä uusiksi. Virmanen myöntää, että nollaenergiajäähallin alkuinvestointi tuli Äänekoskellakin kalliimmaksi kuin perinteinen jäähalli, mutta vain vähän. Kustannusten tarkastelussa on kuitenkin olennaista suunnata katse pidemmälle kuin projektin alkumetreille.
Suunnittelua ja rakentamistakin merkittävämpi tekijä jäähallin kaltaiselle pitkän elinkaaren hankkeelle on kokonaisenergiatalous, jossa painavat ylläpito- ja käyttökustannukset. Suolahden jäähallin tuottamalla energialla katetaan koko hallin oma lämmöntarve ja käyttöveden lämmitys. Tämän lisäksi energiaa riittää jaettavaksi muillekin.
– Meillä on ollut tavoitteena saada energiataseemme hallintaan eli halli pyörimään mahdollisimman kevyellä käyttötaloudella. Siksi paitsi hyödynnämme, myös myymme tuottamaamme energiaa eteenpäin. Haluamme olla yliomavaraisia eli tuottaa energiaa yli oman tarpeemme ja tehdä energiamyynnistä kannattavaa liiketoimintaa hallille. Jo nyt hukkaenergiallamme lämpiävät myös viereinen koulu ja uimahalli – näin hukkaenergiasta tulee hyötyenergiaa, Virmanen kertoo.
Vihreä rahoitusta myöten
Maailman ensimmäinen nollaenergiajäähalli on rahoitettu Kuntarahoituksen vihreällä lainalla. Vihreää rahoitusta voi hakea hankkeeseen, jossa syntyy selkeitä ja mitattavia ympäristölle hyödyllisiä vaikutuksia. Isossa kuvassa Suolahden jäähalli kuluttaa jopa puolet vähemmän energiaa kuin verrokkijäähallit. Myös yksityiskohtiin on panostettu: kylmäaineena käytetään ympäristöystävällistä hiilidioksidia, jäänhoitokoneet toimivat sähköllä ja sisään ostetaan vain uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä. Pitkällä ollaan jo, mutta Virmasen tehtävälistalle ilmestyy jatkuvasti uusia ideoita.
– Tässä kokonaisuudessa kaikenkokoisilla asioilla on merkitystä. Seuraava iso projektimme liittyy omavaraisuusasteemme kasvattamiseen. Ensi keväänä vähennämme ostetun sähkön määrää, kun asennamme hallin katolle omat aurinkopaneelimme, Virmanen sanoo.
Suolahden jäähallissa mitataan kaikkea mitä voidaan. Puolitoista tuhatta mittauspistettä tuottaa dataa muun muassa energiatoimituksesta eli siitä, kuinka monta kilo- tai megawattia lauhdetta saadaan tuotettua ja energiaa myytyä. Omat mittarinsa on myös ostetun energian määrälle, jotta sen kehitystä voidaan seurata pitkällä aikavälillä.
Jäähallit ovat alkaneet vihertää
Suolahden jäähalli on ensimmäinen konkreettinen esimerkki vihreästä jäähallista Suomessa ja tiettävästi koko maailmassa. Äänekoski ei kuitenkaan ole ainoa paikka, jossa energiatehokkuutta pohditaan, vaan kiinnostus on kovalla kasvukäyrällä.
– Sellainen fiilis on, että kohta vihertää muuallakin. Hihasta vedetään ja vinkkejä kysytään lähes jokaisella pelireissulla, mikä on vain hienoa. Sanon aina, että kopioikaa vapaasti ja tehkää vielä paremmin, Virmanen kannustaa.
Mitä hanke maksoi ja mitkä ovat toteutustavan valintaperusteet?
Lue lisää hankkeesta Kuntarahoituksen ratkaisupankista.
Kuntarahoituksen social bond on Nasdaq Helsingin ensimmäinen yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina. Se on myös ensimmäinen julkisyhteisön liikkeeseenlaskema yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina Pohjoismaissa. 500 miljoonan euron 15-vuotisella lainalla on Kuntien takauskeskuksen takaus. Lainan liikkeeseenlaskupäivänä 3. syyskuuta bondi ylimerkittiin lähes nelinkertaisesti.
Kuntarahoituksen Antti Kontio ja varainhankinnan analyytikko Miia Palviainen.
Setlementtiasuntojen toimitusjohtaja Heli Kotilainen ja Hoasin toimitusjohtaja Matti Tarhio. Setlementtiasuntojen ja Hoasin kohteet lukeutuvat ensimmäisiin Kuntarahoituksen rahoittamiin yhteiskunnallisen rahoituksen hankkeisiin.
Yhteiskunnallisilla joukkovelkakirjalainoilla rahoitetaan asumiseen, hyvinvointiin ja koulutukseen liittyviä hankkeita. Niillä edistetään yhdenvertaisuutta, yhteisöllisyyttä, hyvinvointia tai kuntien ja alueiden elinvoimaa. Ensimmäiset yhteiskunnallisen rahoituksen hankkeet valittiin kesäkuussa.
Yhteiskunnallinen rahoitus laajentaa Kuntarahoituksen vastuullisten sijoituskohteiden kirjoa. Kuntarahoitus oli myös ensimmäinen vihreiden joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskija vuonna 2018.
Kuntarahoituksen social bond on Nasdaq Helsingin ensimmäinen yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina. Se on myös ensimmäinen julkisyhteisön liikkeeseenlaskema yhteiskunnallinen joukkovelkakirjalaina Pohjoismaissa.
– Yhteisöllisyys, yhteishenki, toisten
kunnioittaminen, harmoninen ilmapiiri ja rehti toiminta, summaa
Kuntarahoituksen tytäryhtiötä Inspiraa johtava Wright työyhteisönsä parhaita
puolia.
Asiat ovat pitkälti samoja, joita
kuntarahoituslaiset nostavat toistuvasti esiin työpaikastaan puhuttaessa.
– Olemme tiivis porukka, joka tekee yhdessä
töitä yhteisten tavoitteiden ja asiakkaiden eteen. On selvää, että normioloissa
saman katon alla oleminen ja toimiminen tukevat yhteisöllisyyttä entisestään. Pyrimme
siihen, että tämä henki välittyy myös asiakkaiden suuntaan, hän jatkaa.
Kehittyminen vaatii aktiivista työtä
Anssi Wrightin tausta on niin sanottujen big
four -yhtiöiden parissa – hän on työskennellyt niin EY:n kuin Deloitten
yritysjärjestely- ja konsultointitoiminnoissa. Joulukuussa 2014 Wright aloitti
Inspiralla apulaisjohtajan tittelillä ja on syyskuusta 2018 lähtien toiminut
yhtiön toimitusjohtajana. Työnkuva Inspiralla on säilynyt näiden vuosien aikana
varsin samanlaisena, mutta toki nykyisen roolin myötä on tullut enemmän
hallinnollista työtä ja vastuuta koko liiketoiminnasta.
Wright hoitaa myyntiä, johtaa projekteja,
työskentelee asiakastoimeksiannoissa ja tekee paljon työtä sen eteen, että
Inspiran asiantuntijoilla olisi mahdollisuus jatkuvasti kehittyä työssään. Hänen
tyypillinen työpäivänsä alkaa perinteiseen suomalaiseen tyyliin aamukahdeksan
pintaan.
– Päivät koostuvat asiakaskommunikaatiosta, projektipalavereista,
tarjousten laatimisista, henkilöstöhallinnon tehtävistä sekä itse
toimeksiantotyöstä. Työpäivien sisällöt voivat vaihdella paljonkin
vallitsevasta tilanteesta riippuen, hän kertoo.
Poikkeustilanteen aikana palaverit ovat hoituneet lähinnä Teamsin kautta etänä. Wrightin mukaan etätyöt sujuvat hyvin ja tehokkaasti, mutta yhteisöllisyyttä on ikävä. Etätöitä jatketaan Kuntarahoituksessa toistaiseksi.
– Jo ensimmäisen etänä tehdyn kuukauden jälkeen alkoi tuntua siltä, että olisi kiva tehdä töitä taas toimistolta käsin ja tavata kollegat kasvotusten eikä pelkän ruudun tai puhelimen välityksellä. Toimistotyön sosiaalinen puoli on hankalasti korvattavissa millään välineellä, hän toteaa.
”Toimistotyön sosiaalinen puoli on hankalasti korvattavissa millään välineellä.”
Tavoitteiden pitää olla läpinäkyviä
Talouden ja rahoituksen neuvonantopalveluita
kuntasektorille ja sosiaaliseen asuntotuotantoon tarjoavan Inspiran vahvuutena
on kuntasektorin erityispiirteiden tuntemus yhdistettynä syvälliseen talouden
ja rahoituksen osaamiseen.
Niin Kuntarahoituksella kuin Inspiralla käytännön
työtä ja päätöksentekoa ohjaavat samat, yhteisesti määritellyt arvot –
asiakaskeskeisyys, vastuullisuus ja avoimuus. Näistä etenkin asiakaskeskeisyys
ja vastuullisuus korostuvat arjessa, kun taas avoimuus näkyy esimerkiksi siten,
että asiantuntijoiden tavoitteet ja suoritusten mittaus on avointa ja
läpinäkyvää.
– Helpointa myyntiä on lisämyynti
tyytyväiselle asiakkaalle. Vastuullisuus kuuluu samaan pakettiin
asiakaskeskeisyyden kanssa. Asiakastoimeksiannoissa tehtyjen ratkaisujen pitää
olla sellaisia, että ne kestävät yksityiskohtaistakin jälkikäteistarkastelua,
Wright painottaa.
Työyhteisössä kaiken tekemisen tavoitteena on
luonnollisesti myös se, että yhteisöllisyys välittyy potentiaalisille
työnhakijoille, kun nämä pohtivat seuraavaa siirtoaan. Työnantajakuva,
työyhteisön ilmapiiri ja työn merkityksellisyys ovat entistä tärkeämpiä asioita,
kun kilpaillaan parhaista uusista kollegoista.
– Mitä yhtiön markkinointiin ja viestintään
tulee, on siinä menty viime vuosien aikana harppauksin eteenpäin, mikä on
hienoa ja edesauttaa työnantajakuvan kehittymistä. Myös Timon analyysit ja
julkaisut ovat luoneet dynaamista kuvaa koko yhtiöstä ja olleet raikas
tuulahdus, Wright kiittelee kollegaansa, Kuntarahoituksen pääekonomistia Timo
Vesalaa.
Wrightin mukaan käytännön työssä on
ilahduttavaa, kun asiantuntijat nostavat esille vastuullisuuteen liittyviä
kysymyksiä – miten tehdyt ratkaisut tukevat kyseisen asiakkaan ja toisaalta
yhteiskunnan kokonaisetua. Kuntien talous on ollut tiukalla jo tähän vuoteen lähdettäessä,
ja koronakriisi on syventänyt entisestään talouden tasapainotustarvetta.
– Itse koen että mahdollisuus olla osaltaan
vaikuttamassa kuntien investointien sekä omaisuusjärjestelyiden tehokkaaseen
toteuttamiseen ja siten yhteiskunnan resurssien käyttöön, tuo merkityksellisyyttä
työhöni. Julkisten palveluiden toteuttamisessa ja rahoittamisessa säästetyt eurot
ovat käytettävissä muuhun hyödylliseen, hän sanoo.
Näkökulma julkisten varojen tehokkaasta käytöstä on Inspiran työssä läsnä jatkuvasti.
– Näin poikkeuksellisten aikojen keskellä sen merkitys on korostunut entisestään, Wright summaa.
ANSSI WRIGHT ○ Inspiralla joulukuusta 2014 ○ Työskennellyt aiemmin mm. EY:llä, Deloitte:lla sekä Työeläkeyhtiö Elon sijoitustoiminnossa ○ KTM (pääaineena rahoitus) Helsingin kauppakorkeakoulusta 1999, CEFA Hanken 2011 ○ Asuu Espoossa, perheeseen kuuluvat vaimo, alakouluikäiset lapset sekä espanjanvesikoira Minka ○ Harrastaa monipuolisesti liikuntaa ja liikkuu paljon luonnossa. Pitää mökkeilystä. Viettää aikaa myös lasten harrastusten parissa.
”Korona maalaa tummia pilviä horisonttiin, mutta pahimmilta skenaarioilta on onneksi vältytty. Pirkkala on pitkään lukeutunut Suomen vahvimpiin kasvukuntiin, ja Tilastokeskuksen vuoteen 2040 tähtäävä väestöennuste nostaa Pirkkalan jopa maan nopeimmin kasvavaksi kunnaksi – kokoonsa suhteutettuna. Kunhan kaavoitus toimii suunnitellusti niin tulokkaita riittää, koronasta huolimatta.”
Miten poikkeuksellinen vuosi näkyy kunnan taloudessa?
”Koronan välitön talousisku jäi odotettua pienemmäksi, ja kuluneesta vuodesta on selvitty yllättävän hyvin. Kuntien valtionosuuksien tilapäinen korotus tuli todella tarpeeseen ja auttoi akuutin kriisin yli. Verotuloja on kertynyt hieman vähemmän, ja myynti- ja maksutulot ovat sakanneet.”
Millä mielin Pirkkalassa tarkastellaan syksyä ja tulevaa talvea?
”Pirkanmaa on päässyt terveyskriisistä vähällä – ainakin toistaiseksi. Paljon riippuu nyt siitä, miten koronatilanne kehittyy: täällä on paljon teollisuus- ja vientiyrityksiä, joiden menestys on kytketty globaaliin markkinatilanteeseen. Pandemian pitkittyminen herättää myös huolia yritysten kantokyvystä. Pahimmassa tapauksessa korona jättää pysyvän jäljen työllisyyteen ja talouden kehitykseen.”
Mitä terveisiä lähettäisit kuntakentältä päättäjille?
”Ensiksi haluan kiittää päättäjiä nopeasta toiminnasta valtavan paineen alla. Kuntien merkitys kriisin hallinnassa ja sen suitsemisessa tunnistettiin heti pandemian puhjettua – siitä kiitos.
Jotta kriisistä tullaan vahvempina ulos, on jatkossakin tehtävä faktoihin perustuvia, johdonmukaisia linjauksia kuntien ja valtion tehtävistä sekä rahoitusvastuista. Tarvitsemme järjestelmällisen, pitkän tähtäimen suunnitelman siitä, miten talous saadaan takaisin kasvu-uralleen. Kipeitäkin päätöksiä on tehtävä, eikä politikointiin ole varaa.”
Pirkkalan uutta keskustakorttelia alettiin rakentaa syyskuussa. Työt aloitettiin kahdesta talosta Suupantien ja Koulutien kulmassa, minkä jälkeen on vuorossa 16-kerroksisen tornitalon rakennus. Kunnan ydinkeskustaan kohoaa yhteensä kuusi kerrostaloa vuoteen 2025 mennessä.
Mikä on mielestäsi Pirkkalan suurin vahvuus?
”Kunnan sijainti Tampereen kupeessa on loistava, mutta sijainti yksin ei takaa mitään. Täytyy olla myös halua uudistua ja kykyä tehdä rohkeita ratkaisuja. Pirkkalan ja pirkkalaisten vahvuus piilee kuntalaisten päättäväisessä ja eteenpäin katsovassa elämänasenteessa.
Pirkkala on vanha pitäjä, jolla on pitkät juuret ja vahva omaleimainen identiteettinsä. Tänne kotiutuu nopeasti.”
Miltä kunnan tulevaisuus näyttää pitkällä tähtäimellä – koronakriisin jälkeen?
”Pirkkalaan halutaan tulla, ja täällä halutaan myös pysyä. Niin kuntalaiset kuin yritykset ovat tyytyväisiä kunnan palveluihin, ja Pirkkala onkin nimetty maakunnan yritysystävällisimmäksi kunnaksi. Uskon, että Pirkkala vetää puoleensa myös koronakriisin jälkeisessä maailmassa. Haasteita riittää, mutta aina niistä selvitään. Positiivinen paikallisylpeys kantaa pitkälle.”
Mitä uutta Pirkkalassa tapahtuu?
”Pitkään suunniteltu keskustan kehitystyö on lähtenyt tänä syksynä käyntiin, ja kaivurit möyrivät katuja parasta aikaa. Pirkkalan keskustaan kohoaa yhteensä kuusi kerrostaloa, joista yksi on 16-kerroksinen tornitalo. Pirkkalan keskustakortteliin kaavaillaan yli kolmeasataa asuntoa ja viidestä kymmeneen uutta liiketilaa.
Uutta tapahtuu myös lentokentällä, jonne suunnitellaan kansainvälistä ilmailualan osaamis- ja kehittämiskeskusta AiRRhow-hankkeessa. Hanketta ajaa laaja kirjo eri toimijoita Tampereen yliopistosta Patriaan, Finaviaan, Pirkkalan kuntaan ja Pirkanmaan liittoon, ja keskuksesta on määrä tulla suomalaisen pilottikoulutuksen ulkomaanviennin valttikortti.”
Mitä kaikkea olet tehnyt työurallasi?
”Opiskelujen ohessa tein töitä sahalla, minkä jälkeen työura onkin kulunut julkisen sektorin hommissa: vapaassa sivistystyössä ja kunnanhallinnossa – lähinnä talouspuolen tehtävissä. Viimeiset kymmenen vuotta olen viettänyt Hattulan ja sittemmin Pirkkalan kunnan talousjohtajana.”
Minkä kirjan luit viimeksi?
”Olen lapsuudesta saakka ollut hienoinen historiafriikki, ja tämä mieltymys näkyy lukulistalla. Tällä hetkellä työn alla on Olli Beckströmin Polttolunnaat, joka kertoo 30-vuotisen sodan alkuvaiheista Euroopassa.”
Kenen kuntavaikuttajan mietteitä haluaisit kuulla seuraavaksi?
”Tässä maailmanajassa kuulisin mielelläni sote-puolen kuulumisia, ja mieleen juolahti Pirkanmaan sairaanhoitopiirin talousjohtajan Pasi Virtasen nimi. Pasi on pitkän linjan kuntavaikuttaja, jolla on oivaltavia näkökulmia aiheeseen kuin aiheeseen.”
PETRI LÄTTI Työ: Konsernihallinnon talousjohtaja, Pirkkalan kunta Koulutus: Hallintotieteiden maisteri Syntynyt: 1972 Asuu: Pirkkalassa
– Tuoreimpien tietojen valossa Suomen bkt-kehityksen profiili on varsin erilainen kuin alkukesästä näytti. Koronakriisin välitön vaikutus oli Suomen kansantalouteen selvästi odotettua lievempi. Toisaalta viennin ja investointien jälkisyklisyys on ennakoitua voimakkaampi ja näiden kysyntätekijöiden heikkous painaa Suomen bkt-kehitystä aiempia arvioitamme pidempään. Pandemian pitkittyminen hidastaa myös kuluttajien luottamuksen ja siten yksityisen kulutuksen toipumista, sanoo Kuntarahoituksen pääekonomisti Timo Vesala.
– Viennin näkymien suhteen avainkysymys on se, miten pitkään globaali investointilama jatkuu. Olosuhteet eivät tue yritysten investointirohkeutta ja siten eväät teollisuuden pitkäkestoisille ongelmille ovat olemassa. Toisaalta Kiinan, Saksan ja USA:n yllättävänkin rivakka toipuminen on toiveita herättävää, Vesala arvioi.
Suomen talouden kehityksen kannalta ratkaisevaa on se, miten hyvin kotimainen kysyntä kompensoi viennin hidastumista. Erityisen suuri merkitys on työllisyyden kehityksellä. Viimeaikaisista henkilöstövähennysuutisista huolimatta Kuntarahoitus arvioi työttömyyden nousevan hieman maltillisemmin kuin aiemmassa ennusteessa. Työttömyysasteen arvioidaan saavuttavan huippunsa vuonna 2021 noin 8,5 prosentin tasolla.
– Lomautettuna olevien määrä on kevään huippulukemista karkeasti ottaen puoliintunut ja työssä olevien kokonaismäärä on hienoisesti noussut huhti–toukokuun pohjalukemista. Valitettavasti näiden myönteisten makrotason tilastojen ohella alkava syyskausi on jo tuonut mukanaan tukun yt-uutisia. Näissä työpaikkojen menetyksissä on osin kyse koronakevään heijastusvaikutuksista eivätkä alkusyksyyn osuneet useat samanaikaiset ilmoitukset henkilöstövähennyksistä välttämättä ole merkki talouden elpymisen keskeytymisestä, Vesala sanoo.
Korona nopeuttaa uudistumistarvetta
– Monet koronakriisin runtelemat yritykset ovat ensimmäisen puolen vuoden aikana selvinneet julkisen tuen sekä omien varojensa avulla. Pandemian pitkittyessä yhä useampi yritys voi kuitenkin ajautua tilanteeseen, jossa taloudellisia puskureita ei enää ole ja luottamus liiketoiminnan pitkän aikavälin edellytyksiin katoaa. Kokonaisten toimialojen perusinfra voi joutua uhatuksi. Matkailuala lienee ilmeisin esimerkki erityisen riskialttiista toimialasta, Vesala sanoo.
Korona voi pysyvästi muuttaa kulutustottumuksia sekä talouden toimintaa laajemminkin. Osa nykyisistä yrityksistä ja työpaikoista ei ole pitkällä aikavälillä elinkelpoisia.
– Lyhyen aikavälin tukipolitiikka ei välttämättä tue uudistumista vaan on perusluonteeltaan säilyttävää ja turvaavaa. Elvytyspolitiikan viritystä onkin järkevää enenevässä määrin suunnata uudenlaisen liiketoiminnan syntymisen tukemiseen. Samalla on tärkeää viedä läpi talouden rakenneuudistuksia. Sosiaali- ja terveyspalveluiden, sosiaaliturvan, koulutusjärjestelmän sekä työmarkkinoiden rohkea uudistaminen antaisi vipua kasvuun ja tuotantorakenteen uusiutumiseen, kun koronakriisistä aikanaan päästään yli, Vesala sanoo.
Koronan todelliset vaikutukset näkyvät kunnissa vasta vuonna 2021
Koronan vaikutukset ovat siirtyneet asteittain kuntatalouteen. Etulinjassa iskun ovat ottaneet vastaan sairaanhoitopiirit.
Merkittävä osa koronan vaikutuksista nähdään kunnissa vasta 2021. Ensimmäisessä vaiheessa kunnat ovat osin hyötyneet muun muassa kiireettömän terveydenhoidon lykkäämisestä, koulujen sulkemisista sekä palvelujen aukiolorajoituksista. Vuonna 2021 tilapäiset hyödyt jäävät pois, ja muut talousvaikutukset korostuvat. Valtion koronatuet erääntyvät pääosin vuoden 2020 lopussa, ja sitä myötä koronan talousvaikutukset tulevat täysimääräisesti näkyviksi kunnissa.
– Vuoden 2021 kuntavaalit käydään ennennäkemättömän haasteellisessa taloustilanteessa. Kuntien ja kuntayhtymien talous tulee olemaan ensi vuonna poikkeuksellisen alijäämäinen, sanoo Kuntarahoituksen toimitusjohtaja Esa Kallio.
Kuntien osuus yhteisöverosta laskee ensi vuonna, tuotossa nähtäneen valtakunnallisia ja paikallisia heilahteluita työllisyyskehityksen mukaisesti. Lisäksi kuntia kuormittavat sairaanhoitopiireille koronasta syntyneet lisäkustannukset. Valtio on sitoutunut kattamaan näitä kustannuksia 200 miljoonalla eurolla, mutta ylimenevä osa kuluista jää sairaanhoitopiirien ja siten kuntien maksettavaksi.
– Kuntien ja kuntayhtymien lainakanta tulee väistämättä nousemaan ensi vuonna merkittävästi. Nykyisten ja uusien kuntapäättäjien on varauduttava löytämään ja toteuttamaan taloutta vahvistavia toimia omissa kunnissaan tehokkaasti valtuustokauden vaihtumisesta huolimatta, Kallio sanoo.
Suomalaiset kunnat ovat jo pitkään olleet ahdingossa, ja koronakriisi on syventänyt kuilua entisestään. Maa on lisävelkaantumisen tiellä.
Kuten
moni muu, myös Helsingin
yliopiston kaupunkitaloustieteen emeritusprofessori Heikki A.
Loikkanen seuraa tilannetta huolissaan. Loikkanen on tarkastellut kuntia ja
niiden kehitystä pitkään esimerkiksi kuntien suorituskyvyn kautta. Palataan suorituskykyyn
tarkemmin tuonnempana.
– Nyt on kyse eri tahojen sopeutumis- ja
innovaatiokyvystä uudessa tilanteessa, jossa akuutin perusongelman kestosta ei
ole varmuutta. Kaikki yhteiskunnan lohkot ovat murroksessa, jossa niin
johtamiselle, yhteistyölle kuin reformeille etsitään suuntaa tietämättä, onko
kurssia muutettava vielä useaan kertaan ennen kuin pidemmän aikavälin ongelmat
nousevat päivittäisten ongelmien rinnalle tai peräti päähuomion kohteeksi,
Loikkanen kommentoi nykyhetkeä.
Hän
on pitkän uransa aikana tutkinut myös integraatiokehitystä, alue- ja
kaupunkitaloutta, asuntomarkkinoita, koulutusta ja metsätaloutta. Juuri kuntataloutta Loikkanen on
käsitellyt muun muassa vuonna 2019 yhdessä kollegoidensa Ilkka Susiluodon
ja Michael Funkin kanssa julkaistussa artikkelissa ”Kuntien suorituskyky, politiikka ja johtaminen”.
Kustannustehokkuuden pitää olla kuntalaisten
intressissä
Kuntien tilanteesta keskustellaan paljon,
mutta keskustelu tuntuu usein pyörivän vain tiettyjen osa-alueiden ympärillä. Valtiovarainministeriön
kunta- ja aluehallinto-osaston johtaja Jani Pitkäniemi sanoi
Kuntarahoituksen haastattelussa
helmikuussa, että keskustelu menee hieman liiaksi
vallitsevien rakenteiden suojiin, kun tarvittaisiin yhteistä dialogia ja
avointa päätöksentekoa.
Miten ja mistä näkökulmasta suomalaisia
kuntia kannattaisi sitten tarkastella?
Loikkasen mukaan suomalaiset kunnat ovat verrattavissa
monialayritysten kaltaisiin palvelutuottajiin, joiden asema, johtamistapa ja
tavoitteet poikkeavat monella tapaa yritysten vastaavista. Maksuttomia tai
subventoituja palveluita tarjoavia kuntia ei voi arvioida niiden
kannattavuuden, esimerkiksi voiton avulla, mutta niiden suorituskykyä voidaan
kuitenkin tarkastella monin eri tavoin.
– Kuntalaisia ja mediaa kiinnostavat eniten
palvelutarjonta, niiden saatavuus, määrä ja laatu eli suoritteet. Esimerkiksi
lukioiden tapauksessa vanhempia ja mediaa kiinnostavat eniten koulujen
oppilaiden ylioppilaskirjoitusmenestys, josta julkaistaan paremmuusjärjestyksiä
vuosittain, Loikkanen sanoo.
Talousihmisten kiinnostus taas painottuu
budjettiasioihin, rahoitukseen sekä palveluiden kohdalla niistä aiheutuviin
menoihin, joiden taustalla ovat oman tuotannon kustannukset ja
ostopalvelumenot.
– Kumpikaan näistä näkökulmista, eli huomion
kiinnittäminen joko suoritteisiin tai menoihin ei kerro kunnan palvelusektorin
suorituskyvystä juuri mitään, hän huomauttaa.
Kunnan suorituskyvyn arviointi edellyttää
sitä, että verrataan suoritteita käytettävissä oleviin resursseihin, jolloin
saadaan esille toiminnan tehokkuus. Osa kuntien tehokkuuseroista johtuu kunnan
”olosuhdetekijöistä”, joihin kunta ei voi juuri vaikuttaa. Näihin eroihin
lukeutuu esimerkiksi syrjäinen sijainti.
– Osaan voidaan vaikuttaa omilla päätöksillä,
toimintojen järjestämisellä ja innovaatioilla, jotka onnistuessaan johtavat
suurempaan ja/tai parempaan palvelutarjontaan sen rahoittamiseksi käytettyä
rahamäärää kohti.
Pyrkimys kuntien suorituskyvyn parantamiseen
edellyttää Loikkasen mukaan tietoa siihen vaikuttavista tekijöistä. Missä
määrin kuntalaiset ja paikallispolitiikka ja kunnan johtaminen vaikuttavat
suorituskykyyn? Vai ovatko kuntien suorituskykyerot pääasiassa sellaisten
rakenteellisten tekijöiden seurausta, joihin kuntatasolla on vaikea tai
mahdoton vaikuttaa?
Näihin kysymyksiin Loikkanen kumppaneineen on
hakenut vastausta tutkimalla kuntien peruspalvelutarjonnan kustannustehokkuutta
monipalvelukokonaisuutena.
– Kunnan toimintojen kustannustehokkuus on
kuntalaisten intressissä, sillä se ratkaisee, kuinka paljon peruspalveluita kuntalaisille
saadaan niihin suunnatulla rahankäytöllä.
Kunnan koko ei ole tehokkuuden tae
Loikkanen yhteistyökumppaneineen on käyttänyt
menetelmiä, joilla on voitu arvioida yhdellä kertaa kuntien koko
peruspalvelutarjonnan kustannustehokkuutta. Tässä asetelmassa suoritteet ovat koulutus-,
sosiaali-, perusterveydenhuollon ja sivistystoimen palveluita ja panoksena niiden
tuotantoon tai hankintaan käytettyjä resurssit. Palvelutarjontaa mitataan eri
toimialoilla tuotetuilla palvelumäärillä, ja resurssi taas on koko peruspalvelutarjontaan
käytetty rahamäärä.
Vaikka nämä tutkimukset on tehty 1990-luvun
alun jälkeen, ja niiden tuloksia voidaan sanoa ”vanhoiksi”, Loikkanen katsoo
niillä olevan relevanssia nykypäivänäkin siitäkin huolimatta, että kuntakenttä
on sittemmin muuttunut.
– Kuntien kustannustehokkuuden erot
osoittautuivat verraten suuriksi. Tehottomimmat kunnat saivat suhteellisesti
vain noin 60 prosenttia tehokkaimpien suoritteista aikaan. Pieniä kuntia oli
sekä tehokkaimpien että tehottomimpien joukossa ja monet suuret kunnat puolestaan
olivat keskitason alapuolella, joten kuntakoko ei takaa tehokkuutta, hän sanoo.
Loikkasen mukaan korkeaa kustannustehokkuutta
selittävät kuntalaisten korkea koulutustaso, kunnan tiivis yhdyskuntarakenne,
kunnan työntekijöiden ikärakenne sekä yksityiseltä sektorilta ostettujen
palvelujen korkea osuus.
Alhaisesta kustannustehokkuudesta taas
kielivät kuntalaisten korkea tulotaso, syrjäinen sijainti, laaja
palveluvalikoima, korkea työttömyys ja ostot kuntayhtymiltä ja muilta kunnilta.
– Jo edellä mainittu kuntakoko, siis väestömäärä, ei selitä tehokkuuseroja tilastollisissa malleissa. Sama koskee myös politiikkamuuttujia, kuten monin eri tavoin mitattuja valtuustojen voimasuhteita ja äänestysaktiivisuutta.
Loikkanen on tarkastellut kuntia ja niiden kehitystä pitkään.
”Eivät johtamisen ammattilaisia edes yhdellä
toimialalla”
Ihmisten äänestyskäyttäytymisellä ei näytä
olevan vaikutusta kuntien palvelutarjonnan kustannustehokkuuteen. Tätä hän
luonnehtii kiusalliseksi asiaksi demokratian näkökulmasta.
– Toisaalta, kun tarkastellaan kuntien kokonaismenoja
asukasta kohti tai palvelusektorikohtaisia menoja, poliittisilla voimasuhteilla
on merkitystä. Nämä ilmentävät sitä, että kunnallispoliitikot ovat verraten
kaukana palvelusektorien organisatorisista ratkaisuista, jotka jäävät
kaupunginjohtajien ja muun virkamieskoneiston valmisteltaviksi.
Mitä suurempi kunta on, sitä vaikeampi
valtuutettujen on hallita eri sektorien tietoja ja kehittämismahdollisuuksia,
joiden varaan palvelujärjestelmät rakentuvat. Useimmat valtuutetut eivät
myöskään ole johtamisen ammattilaisia edes yhdellä kunnan toimialalla,
Loikkanen huomauttaa.
Heidän äänestyskäyttäytymisensä
kunnanvaltuustossa heijastelee äänestäjäkunnan intressejä ja huolen aiheita,
joita huomioon ottaessaan he edistävät uudelleenvalintaansa.
– Tässä asetelmassa on ymmärrettävää, että
valtuutettujen päärooli on tehdä pääasiassa rahaa koskevia budjettipäätöksiä
kuin organisatorisia ratkaisuja, jotka uusien innovaatioiden tai toimintojen
järkeistämisen kautta parantaisivat palvelutarjonnan kustannustehokkuutta. Näin
resurssien käytöllä saataisiin enemmän ja/tai parempia palveluja, Loikkanen
sanoo.
Kunnanjohtajamarkkinoilla positiivinen sana
yltää kauas
Kuntien kustannustehokkuuteen vaikuttavat myös kunnanjohtajan
henkilökohtaiset ominaisuudet, kuten koulutustaso, verkostoituminen ja yhteistyökyky
kunnan poliittisten päättäjien ja sen
työntekijöiden kanssa.
Sen
sijaan esimerkiksi kunnanjohtajan sukupuolella ja sillä, oliko tämä asunut
aiemmin kunnassa ei havaittu olevan yhteyttä tehokkuuden kanssa.
– Mitä paremmin kouluttautunut ja verkostoitunut
kunnanjohtaja on, sitä tehokkaammaksi kunta on mahdollista saada. Monilla
kunnanjohtajilla on kunnallistieteiden ja johtamisen opintoja takanaan, mikä edesauttaa
kunnanjohtajan mahdollisuuksia suoriutua tehtävässään. Sen tuloksena kuntalaiset
voivat saada enemmän ja parempia palveluita kunnan rahankäytön tuloksena, hän
sanoo.
Toisin
kuin osakeyhtiöissä, kunnissa on vaikea tehdä palkitsemisjärjestelmiä, jotka kannustavat
kunnanjohtajaa yhä parempiin suorituksiin. Mikä siis motivoi kunnanjohtajaa
tekemään aidosti parhaansa kunnan eteen?
Etenemismahdollisuus
on yksi tekijä. Kuntansa tehokkaaksi saaneiden ja kunnan väestömäärään nähden
alipalkatut kunnanjohtajat ylenevät
avoimiin hakuihin perustuvilla valtakunnallisilla kunnanjohtajamarkkinoilla todennäköisemmin
kuin muut.
–
Toisin sanoen urakannustinmekanismi toimii ja edistää tehokasta toimintaa
aikaansaaneiden kunnanjohtajien etenemistä urallaan. Kunnanjohtajamarkkinat
siis ohjaavat parhaita kykyjä pienistä kunnista suuriin, joissa palkat ja muut
edutkin paranevat.
Toisaalta
kunnanjohtajien iän karttuessa urakannustimet hiipuvat ja alttius jatkaa
samassa kunnassa kasvaa.
– Se, että kustannustehokkuus näyttää
välittyvän viranhakuprosesseihin vaikuttavana tekijänä on hämmästyttävää
sikäli, että kuntien kustannustehokkuudesta ei ole mitään tilastoa tai
säännöllistä tutkimustietoa tarjolla. Suoritteiden tietoperustakin on edelleen
osin heikossa jamassa ja alihyödynnetty, Loikkanen sanoo.
Näiltä osin positiivinen viesti voi kiiriä kauas: kun hakija on saanut kunnassa hyvää aikaiseksi, palvelusektorit toimivat ja talous on kunnossa, niin mahdollisuus tulla valituksi isompaan kuntaan kasvaa ja tällöin palkkakin nousee.
”Oppositio ei grillaa vallassaolijoita”
Viime
vuosina osassa kuntia on siirrytty pormestarijärjestelmään vaihtelevissa
muodoissaan.
–
Jos pormestari valitaan kunnanvaltuuston jäsenistä, asetelma poikkeaa huomattavasti kaupunginjohtajajärjestelmästä
sikäli, että avoimen valtakunnallisen kilpailun sijasta ehdokkaiden joukko
rajoittuu aivan olennaisesti. Samalla kuntien ylimpien virkamiesten asema
muuttuu ja kuntasektoriin liittyvät virkamiesten urakannusteet heikkenevät,
Loikkanen sanoo.
Laajasti
omaksuttu pormestarijärjestelmä voi hänen mukaansa heikentää myös kannusteita
kunnallistieteiden ja julkisjohtamisen opintoihin, kun parhaat kuntasektorin
virkapaikat katoavat.
–
Siitä, miten pormestarimallit ja uudet johtamisjärjestelmät vaikuttavat kuntien suorituskykyyn Suomessa ei ole tietääkseni empiiristä tutkimustietoa
ja tapauksiakin on vielä vähän. Toisaalta virkamies-kunnanjohtajan aseman voi
sanoa Suomessa olevan liian vahva demokratian kannalta.
Useissa
muissa maissa kunnanhallituksen ja valtuuston asemia on parannettu tekemällä
niiden johdossa olevista
päätoimisia. Toisaalta, toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa, Suomessa
kaikki puolueet ovat edustettuina kunnanhallituksessa valtuutettujensa
suhteessa. Naapurimaassa paikallispolitiikassa on tyypillisesti
hallitus-oppositioasetelma, hän jatkaa.
Mikä
vaikutus hallitus-oppositioasetelman puuttumisella on suorituskykyyn: edistääkö
tällainen kilpailun rajoitus kuntien innovatiivisuutta ja suorituskyvyn
paranemista pitkällä aikavälillä?
–
Suomessa kunnanhallituksessa ovat kaikki edustettuina, mikä tarkoittaa sitä,
että kaikki ovat vastuussa
kaikesta. Oppositio ei myöskään grillaa vallassaolijoita ja esitä
vaihtoehtojaan. Myös tapa käydä kunnallisvaalikamppailuja muuttuu, jos on vaara
jäädä oppositioon, Loikkanen sanoo.
Jos suorituskykyä vielä mietitään, niin miten tämänhetkistä tilannetta voisi peilata sen näkökulmasta?
– Suorituskyvystä puhuminen voi alkuun tuntua väärältä nykyisessä tilanteessa, mutta tämä on väärä diagnoosi. Nyt jos koskaan tarvitaan kotitalouksien, yritysten ja julkisen sektorin puolella keinoja selvitä ja saada niukentuneesta resurssipohjasta enemmän irti suoritteita ja vaikuttavuutta, ja osin jatkuvasti uusin keinoin, Loikkanen summaa.
BKT:n pudotus alkuvuonna historiallisen jyrkkää mutta huomattavaa toipumista jo tapahtunut
Koronapandemia on aiheuttanut maailmantaloudessa syvän taantuman. Vuoden kahden ensimmäisen neljänneksen aikana bruttokansantuote on useissa maissa laskenut jyrkemmin kuin kertaakaan toisen maailmansodan jälkeen. BKT:n supistuminen on ollut historiallisen voimakasta mutta sittenkin melko lailla odotusten mukaista, eivätkä kaikkein synkimmät skenaariot ole toteutuneet. Talouden pohjakosketus ajoittui jo huhtikuulle.
Toukokuusta lähtien aktiviteetin taso on alkanut palautua, ja kesän aikana kasvun viriäminen on ollut entistä laaja-alaisempaa. Epidemiatilanteen paheneminen on kuitenkin yhä merkittävä lyhyen aikavälin uhka taloudelle. Yhdysvalloissa tautitapausten lisääntyminen on jo selvästi jarruttanut kysynnän elpymistä, ja vastaava kehitys, joskin lievemmässä mittakaavassa, lienee edessä myös Euroopassa.
Korkomarkkinat ennakoivat heikkoa talouskasvua pitkällä aikavälillä
Vaikka taloudessa on kesän aikana tapahtunut myönteistä kehitystä, korot ovat samanaikaisesti laskeneet lähelle pandemian alkuvaiheen pohjatasoja. Korkomarkkinoiden kehitys todennäköisesti heijastelee koronakriisin sekä kauppapolitiikan jännitteiden pitkän aikavälin vaikutuksia talouden kasvupotentiaaliin.
Euroopan keskuspankin mittavat pankkijärjestelmän likviditeettiä tukevat toimet ovat purkaneet euribor-koroista ylimääräisen riskihinnoittelun, ja euriborit ovat palautuneet jo lähelle maaliskuun matalimpia tasoja. Rahapolitiikan odotetaan pysyvän vuosia hyvin kevyenä, ja markkinat hinnoittelevat negatiivisten korkojen jatkuvan ainakin vuosikymmenen puoliväliin saakka. Merkittävistä makroriskeistä huolimatta pörssikurssien trendinomainen toipuminen on kesäkuukausina jatkunut. Osakemarkkinat arvioinevat, että talouden pahin sukellus on jo ohi ja rokotteesta saadaan viimeistään ensi vuonna apua pandemian hallinnassa. Viruksen toinen aalto on keskeisin riskitekijä myös omaisuusarvojen kannalta.
Rajoitustoimien purkaminen on useissa maissa johtanut tartuntamäärien kasvuun – teollisuusmaista vaikein tilanne USA:ssa
Q1–Q2/2020 talous on supistunut jyrkästi – toipumista kuitenkin tapahtunut jo toukokuusta lähtien
PMI-ostopäällikköindeksit seuraavat teollisuuden ja palvelualojen trendiä (kysely yrityksille) ja toimivat hyvinä indikaattoreina talouskasvusta: PMI > 50 : sektorin odotetaan kasvavan PMI < 50: sektorin odotetaan supistuvan
Epidemiatilanne ratkaisee loppuvuoden kehityksen – uudet rajoitustoimet voisivat pysäyttää elpymisen
USA:n työllisyyden toipuminen hidastui heinäkuussa. Työllisyys on edelleen noin 13 miljoonaa alempana kuin helmikuussa.
Euroalueella talousluottamus kohentunut – investointihyödykkeiden kysynnässä tosin ei ole pohjaa vielä ohitettu.
Raha- ja finanssipoliittisen elvytyksen mittaluokka täysin poikkeuksellista – elvytys kanavoituu aiempaa suoremmin reaalitalouteen
Teollisuusmaissa julkisen talouden nettovelanotto vuonna 2020 pelkästään jo tehdyillä elvytyspäätöksillä yleisesti yli 10 prosenttia BKT:sta. Yhdysvallat on velkaelvytyksen kärjessä, ja alijäämä voi kasvaa jopa lähelle 20 prosenttia BKT:sta. Uusista tukipaketeista vielä neuvotellaan. EU sopi heinäkuussa 750 miljardin yhteisestä elvytysrahastosta, joka tukee jäsenmaiden toipumista 2021 alkaen.
EU:n elvytyspaketti ja USA:ta vakaampi epidemiatilanne tukeneet euroa ja inflaatio-odotuksia
EKP:n toimet purkaneet kevään riskihinnoittelun euribor-koroista – pitkien korkojen lasku kertoo pessimistisistä tulevaisuuden kasvuodotuksista
Osake- ja yrityslainamarkkinat uskovat pahimman olevan taloudessa ohi – negatiiviset (reaali-)korot tukevat myös riskinottohalukkuutta
Suomi selvisi koronakeväästä hyvin – epidemian sekä viennin kehitys ratkaisevat toipumisvauhdin
Suomi selvisi koronapandemian ensimmäisestä aallosta keskimääräistä vähäisemmin vaurioin sekä kansanterveyden että talouden näkökulmasta. Merkittävä osa koronan negatiivisista vaikutuksista välittyy Suomeen kuitenkin vasta viiveellä, kun investoinnit maailmanlaajuisesti hidastuvat. Vientiteollisuuden ongelmat saattavatkin olla pahimmillaan vasta loppuvuonna tai ensi vuoden alkupuolella. Samanaikaisesti kotimainen uudisrakentaminen vähenee. Rakentamisen jäähtymisen sekä teollisuuden jälkisyklisyyden vuoksi Suomen toipuminen kriisistä voi kestää monia verrokkimaita pidempään.
Kevään BKT-pudotus ei Suomessa liene ollut aivan niin jyrkkä kuin vielä alkukesästä näytti. Toisaalta kansainvälisen kysynnän hiipuminen voi pitää elpymisen odotettua hitaampana. Kesäkuisen suhdanne-ennusteemme mukaan Suomen BKT supistuu 7 % vuonna 2020 ja kasvaa noin 3 % vuonna 2021. Päivitämme suhdanne-ennusteemme syyskuussa.
Koronatartunnat olleet Suomessakin elokuun vaihteesta lievässä nousussa –testauskapasiteetin ylläpito tärkeää
Suomen talous lienee supistunut alkuvuonna noin 6–7 prosenttia – teollisuus reagoi jälleen viiveellä
Kuluttajien luottamus toipunut sangen nopeasti – talouden elpymisvauhti on kiinni viennistä
Myös rakentaminen vaikuttaa elpymistahtiin – julkista elvytystä tarvitaan, mutta on seurattava tarkkaan, mitä kysyntää ”puuttuu”
Elvytys 2: Tuotantokyvyn ylläpito. Tuotannon ja kulutuskysynnän suora tukeminen akuutin kriisin yli. Haasteita: Mikä on ”terve yritys”? Kuinka suureksi teollisuuden tukitarpeet muodostuvat?
Elvytys 3: Tuetaan kasvupotentiaalin vahvistumista. Terveyskriisin akuutin vaiheen jälkeen pääpaino pitkävaikutteisissa investoinneissa ja rakenneuudistuksissa. Seurattava tarkkaan, minkä tyyppisestä kysynnästä vajausta – kotimainen elvytys ei auta vientiä.
Kevään BKT-pudotus voi jäädä odotuksiamme pienemmäksi mutta toipuminen hitaammaksi
Koronapandemia on aiheuttanut maailmantaloudessa syvän taantuman. Vuoden kahden ensimmäisen neljänneksen aikana bruttokansantuote on useissa maissa laskenut jyrkemmin kuin kertaakaan toisen maailmansodan jälkeen. Yhdysvalloissa BKT on supistunut vuoden alusta kumulatiivisesti lähes 11 prosenttia, Saksassa 12, Ranskassa 19 ja Espanjassa peräti 23 prosenttia. Alustavien ennakkotietojen mukaan Ruotsin kokonaistuotanto olisi alkuvuoden aikana alentunut noin 9 prosenttia. Suomen huhti–kesäkuun tilinpitolukuja ei ole vielä raportoitu, mutta erilaisten BKT-indikaattoreiden perusteella Suomen talouden luisu näyttäisi alkuvuonna olleen kutakuinkin Ruotsin kehityksen kaltaista.
Talouden syöksy on ollut historiallisen jyrkkää mutta
sittenkin melko lailla odotusten mukaista, eivätkä kaikkein synkimmät
talousskenaariot ole toteutuneet. Kotitalouksien maksukorttitapahtumien sekä
erilaisten luottamuskyselyiden perusteella talouden pohjakosketus ajoittui jo huhtikuulle.
Toukokuusta lähtien aktiviteetin taso on alkanut palautua, ja kesän aikana
kasvun viriäminen on ollut entistä laaja-alaisempaa.
Epidemiatilanteen paheneminen on kuitenkin yhä merkittävä lyhyen
aikavälin uhka taloudelle. Yhdysvalloissa tautitapausten lisääntyminen on jo
selvästi jarruttanut kysynnän elpymistä, ja vastaava kehitys, joskin
lievemmässä mittakaavassa, lienee edessä myös Euroopassa.
Suomeen koronakriisi välittyy osin viiveellä
Suomi selvisi koronapandemian ensimmäisestä aallosta
keskimääräistä vähäisemmin vaurioin sekä kansanterveyden että talouden
näkökulmasta. Merkittävä osa koronan negatiivisista vaikutuksista välittyy
Suomeen kuitenkin vasta viiveellä, kun investoinnit ja ulkomaankauppa
globaalisti hidastuvat. Vientiteollisuuden ongelmat saattavatkin olla
pahimmillaan vasta loppuvuonna tai ensi vuoden alkupuolella. Kun
samanaikaisesti kotimainen uudisrakentaminen vähenee, Suomen toipuminen
kriisistä voi kestää monia verrokkimaita pidempään.
Kesäkuukausina korot ovat jatkaneet laskevalla trendillä
Vaikka taloudessa on kesän aikana tapahtunut myönteistä kehitystä, korot ovat samanaikaisesti laskeneet lähelle pandemian alkuvaiheen pohjatasoja. Korkoliike on sikäli yllättävää, että talouden voimakas elvytys on jo jonkin verran piristänyt alamaissa olleita inflaatio-odotuksia. Korkomarkkinoiden kehitys todennäköisesti heijastelee koronakriisin pitkän aikavälin vaikutuksia talouden kasvupotentiaaliin. Riski epidemian uusista aalloista sekä epävarmuus kulutuskäyttäytymisen kehityksestä ovat jo vähentäneet investointihaluja. Yritysten investointirohkeuden tyrehtyminen on tuotantorakenteen uudistumisen ja tulevaisuuden tuottavuuskasvun näkökulmasta erityisen huono uutinen.
Euroopan keskuspankin mittavat, pankkijärjestelmän
likviditeettiä tukevat toimet ovat purkaneet euribor-koroista ylimääräisen
riskihinnoittelun, ja euriborit ovat palautuneet jo lähelle maaliskuun
matalimpia tasoja. Rahapolitiikan odotetaan pysyvän vuosia hyvin kevyenä, ja
markkinat hinnoittelevat negatiivisten korkojen jatkuvan ainakin vuosikymmenen
puoliväliin saakka.
Merkittävistä makroriskeistä huolimatta pörssikurssien trendinomainen toipuminen on kesäkuukausina jatkunut. Osakemarkkinat arvioivat, että talouden pahin sukellus on jo ohi, ja rokotteesta saataneen viimeistään ensi vuonna apua pandemian hallinnassa. Negatiiviset (reaali-)korot ovat myös ylläpitäneet markkinoiden riskinottohalukkuutta. Viruksen toinen aalto on silti omaisuusarvojenkin kannalta keskeisin riskitekijä.
Timo Vesala
Kirjoittaja on Kuntarahoituksen pääekonomisti.
Lue Vesalan aiempia kommentteja ja blogikirjoituksia:
Ivalojoen rannan jylhiin ja pohjoisiin maisemiin kohoaa uusi
ja nykyaikainen koulukeskus, joka käsittää lähes 9000 kerrosneliömetriä ja
tarjoaa valmistuessaan puitteet 500 esikoululaisen, peruskoululaisen ja
lukiolaisen opetukselle.
Kyseessä on kunnan historian suurin investointi, joka rahoitetaan Kuntarahoituksen vihreällä rahoituksella. Keskusteluja uudesta koulusta käytiin ensi kerran 2017, rakennustyöt alkavat loppukesästä 2020 ja tavoitteena on, että portit aukeavat koululaisille lukuvuoden alkaessa elokuussa 2022.
– Vastaavien hankkeiden mittakaava on valtava ja suunnitteluun
menee reilusti aikaa. Mitään ei tapahdu hetkessä, vaikka tätä onkin viety koko
ajan aktiivisesti eteenpäin. Odotukset ovat korkealla koko kunnassa, sanoo
Inarin kunnanjohtaja Toni K. Laine.
Uusi keskus on vahva satsaus tulevaisuuteen ja tärkeä askel
kohti modernimpaa ja palvelevampaa kuntaa.
– Kuntien on korkea aika laittaa kouluja ja muita julkisia
tiloja kuntoon. Inarin kunta haluaa omalta osaltaan näyttää tästä esimerkkiä. Meillä
on kunnassa selkeä ohjelma julkisen kiinteistökannan uusimiselle ja koulukeskus
on suunnitelmillemme merkittävä päänavaus, Laine jatkaa.
Hän muistuttaa, että Suomen kunnat on pitkälti rakennettu
70- ja 80-luvuilla. Kiinteistökanta alkaa olla auttamattomasti vanhentunutta.
– Joillakin paikkakunnilla rakennukset ovat vielä tätäkin vanhempia. Tilanteelle on pakko tehdä jotain. Kunnissa tietenkin toivotaan, että myös valtio olisi tulevaisuudessa mukana palveluinvestointien rahoittamisessa edes joiltain osin. Rakennettavaa ja tehtävää Suomen kunnissa kyllä riittää, Laine lähettää terveisensä päättäjille.
Uuden koulukeskuksen allekirjoitustilaisuus. Kuvassa vasemmalta: Lehto Tilat Oy:n myynti- ja hankekehitysjohtaja Juha Paananen sekä aluejohtaja Perttu Haapalahti, Inarin kunnanjohtaja Toni K. Laine ja sivistysjohtaja Ilkka Korhonen. Etäyhteydellä taustalla hymyilevät Lehto Groupin toimitusjohtaja Hannu Lehto ja Kuntarahoituksen Daniel Eriksson.
Tulvariski aiheuttaa omat haasteensa
Kuten monissa muissakin Suomen kouluissa, myös Ivalon
vanhoissa koulukiinteistöissä on ollut sisäilmaongelmia. Ne eivät kuitenkaan
ole ainoa syy uuden koulukeskuksen rakentamiselle.
– Sisäilma-asiat ovat monesti niin sanottuja kipinöitä,
joihin on pakko reagoida nopeasti, mutta taustalla on lukuisia muitakin syitä.
Merkittävä liikkeellepaneva tekijä oli se, että elämme uuden opetussuunnitelman
mukaisessa maailmassa, jonka pedagogisiin vaatimuksiin vanhat tilat eivät yksinkertaisesti
taivu. Nykyinen kouluympäristö on suunniteltu aivan erilaiseen
opetussuunnitelmaan ja omalle aikakaudelleen. Tätä aikaa se ei enää ole, Laine
sanoo.
Laineen mukaan kunnassa vallitsi jo hankkeen
suunnitteluvaiheessa täydellinen konsensus siitä, että uusi koulukeskus
tarvitaan ja rakennetaan. Keskustelua herätti jonkin verran vain tulevan koulun
sijainti.
– Ivalo on hyvin hankala paikka rakentaa, sillä taajamassa
on merkittäviä alueita tulvariskin alla. Toki meillä on järeät tulvasuojaukset
olemassa jo entuudestaan, mutta niistäkin huolimatta uusien hankkeiden sijainti
pitää aina miettiä todella tarkkaan.
Uusi koulu nousee nykyisen alakoulun tilalle joen
pohjoispuolelle.
– Halusimme myös, että rakennus on harmoniassa joen kanssa, Laine kertoo.
Rinnakkain Lapin luonnon kanssa
Energiatehokkuutensa ansiosta rakennus hyväksyttiin Kuntarahoituksen
vihreän rahoituksen piiriin, ja se on toistaiseksi pohjoisin vihreän
rahoituksen kohde. Keskittämällä toiminnot moderneihin puitteisiin saavutetaan
selkeitä kustannushyötyjä ja samalla on mahdollista taata lapsille ja nuorille
laadukkaat, turvalliset ja ennen kaikkea terveelliset opetustilat.
– Inari pyrkii kaikissa projekteissa mahdollisimman ekologiseen rakentamiseen. Toki pohjoiset olosuhteet tekevät ekologisen rakentamisen käytännön toteuttamisesta selkeästi vaikeampaa kuin etelässä ihan vain kylmien talvien takia, Laine sanoo.
Lapin upea luonto ja ainutlaatuiset puitteet ovat toimineet
perustana tilojen suunnittelulle.
– Arkkitehdeille annettiin lähtökohdaksi nimenomaan Lappiin
sopiva arkkitehtuuri, joka ammentaa paikallisesta luonnosta ja kulttuurista.
Puu näkyy vahvasti yhtenä rakennuselementtinä, ja lasi taas on samantyyppinen
elementti kuin vesi, mikä on linjassa viereisen joen kanssa.
Puu ja lasi ovat näkyviä elementtejä uudessa koulukeskuksessa. Suunnittelussa inspiraatiota haettiin Lapin luonnosta.
Koska Inari on monikielinen kunta, haluttiin pienryhmätoimintaan
panostaa erityisesti.
– Erinomaisten pienryhmätilojen lisäksi keskukseen tulee
myös esimerkiksi korkeatasoinen auditorio, jota on mahdollista hyödyntää
elokuvateatterina sekä korkeatasoisten kulttuurinäytösten esityspaikkana.
Saamme uuden täysmittaisen liikuntahallin sekä keskuskeittiön, joka on kunnan
palvelutoiminnan kannalta todella olennainen asia. Lapin lumoa tuo myös
erillinen kota, jota voidaan käyttää niin oppimis- kuin kokoontumistilana,
Laine kertoo.
Muuttoliike Inariin on ollut Laineen mukaan positiivisen
puolella jo pidemmän aikaa. Kouluinvestointi tukee entisestään kunnan
vetovoimatyötä.
– Uusi keskus on ehdottomasti hyvä imagotekijä. Meillä on mahdollisuus osoittaa muuttoa harkitseville ihmisille, että haluamme järjestää lapsille ja nuorille terveelliset ja turvalliset tilat sekä olemme vahvasti kiinni pedagogisessa kehityksessä ja kasvatustyössä fyysisten olosuhteiden kautta. Uudessa koulukeskuksessa kasvatetaan tulevia sukupolvia. Tätä tärkeämpää tekijää on vaikea löytää, Laine summaa.
Vihreä rahoitus
Kuntarahoituksen vihreä laina ja leasing on suunnattu ympäristöystävällisten investointien rahoittamiseen. Rahoitusta voi hakea isompiin tai pienempiin investointihankkeisiin, joissa syntyy selkeitä ja mitattavia ympäristölle hyödyllisiä vaikutuksia
Vihreän rahoituksen ehdot ovat muutoin samat kuin Kuntarahoituksen muussakin rahoituksessa, mutta vihreä rahoitus on asiakkaalle tavallista lainaa tai leasingia edullisempaa.
Kuntarahoituksen vihreä laina ja leasing on suunnattu ympäristöystävällisten investointien rahoittamiseen. Rahoitusta voi hakea isompiin tai pienempiin investointihankkeisiin, joissa syntyy selkeitä ja mitattavia ympäristölle hyödyllisiä vaikutuksia.
Rahoitettavien hankkeiden on kuuluttava johonkin näistä osa-alueista: – uusiutuva energia – julkinen liikenne – kestävä rakentaminen – vedenpuhdistus ja jätevesien käsittely – energiatehokkuus – jätteenkäsittely – ympäristönhallinta ja luonnonsuojelu
Vihreän rahoituksen ehdot ovat muutoin samat kuin Kuntarahoituksen muussakin rahoituksessa, mutta vihreä rahoitus on asiakkaalle tavallista lainaa tai leasingia edullisempaa.
Teksti: Pihla Hakala Kuvat: Lehto Group(havainnekuvat), Inarin kunta (allekirjoitustilaisuus)