Markus, miten Hyvinkään
kaupungilla menee?
Edellisessä kuntavaikuttajan haastattelussa
porilainen kollegani taisi vastata, että olosuhteisiin nähden hyvin. Ja
kyllähän se paikkansa pitää täällä Hyvinkäälläkin.
Kulttuuripuolella vietetään tapahtumarikasta vuotta,
kaupungin keskusta kehittyy edelleen ja
osaavalle työvoimalle riittää tehtävää. Rakennus- ja kehityshankkeissa on
erityisen hyvä vire päällä: entiselle asuntomessualueelle
rakentuu uusi alakoulu, ja radanvarteen kohoaa lähes tuhannen oppilaan keskuslukio
ja opistorakennus – kaupungin historian
suurin oppilaitoshanke.
Hyvinkää ei kuitenkaan välty talouden yleisiltä trendeiltä
tai väestörakenteen muutoksilta. Vuosi 2018 oli mittaushistoriassa ensimmäinen,
jona kaupungin väkiluku laski. Uskomme kuitenkin, että tämä oli tilapäinen yskös –
palveluja, asuntoja ja töitä nimittäin riittää.
Mitä uutta kaupungissa tapahtuu?
Hyvinkään tapahtumatarjonta on viime vuosina paisunut aivan uusiin
mittasuhteisiin.
Kotimaisen elokuvan festivaali Red Carpet on muutamassa
vuodessa noussut koko kansan tietoisuuteen, ja festivaalin kolmas kierros
keräsi viime kesänä jo lähes 10 000 kävijää. Hyvinkää Soi
-kaupunkifestivaali pakkaa kesä toisensa jälkeen historiallisen Villatehtaan
täyteen kotimaisia huippuartisteja, ja Hyvinkääsalissa nautitaan
kulttuuririennoista ympäri vuoden.
Kattavaa tapahtumatarjontaa tukee myös uudistettu Hotel Sveitsi, joka avasi pari vuotta sitten
ovensa remontin jäljiltä. Sveitsin kokous- ja elämyshotelli on vakiinnuttanut
paikkansa konferenssien ja yritystapahtumien keskuksena: monelle
Hyvinkää-päivään jää paljon aikaa muuhunkin kuin matkantekoon.
Mikä on Hyvinkään suurin vahvuus?
Hyvinkää on juuri sopivan kokoinen kaupunki. Keskustasta
fillaroi muutamassa minuutissa loistavien harrastusmahdollisuuksien ääreen: on
golf-kenttiä ja futisnurmia, museoita ja konserttisali – jää- ja uimahallia
unohtamatta. Kaikki on lähellä ja kaikkea on.
Hyvinkää on tiivis kaupunki ilman suuren väkimäärän mukanaan tuomaa kiirettä ja
ruuhkaa. Arki on mutkatonta, eikä koko elämä kulu autossa.
Entä missä asioissa kaupungilla on parantamisen varaa?
Kotiseutuylpeyttä ja tietynlaista rohkeutta tarvitaan täällä vieläkin enemmän. Hyvinkääläiset ovat melko
perinteisiä suomalaisia, joilla vaatimattomuus kulkee DNA:ssa. Meillä on paljon
ylpeydenaiheita, mitkä helposti unohtuvat, jos keskitytään epäkohtiin.
Nykyisessä kaupunkistrategiassa
on suuri painoarvo rohkeilla kehittämishankkeilla ja tapahtumatarjonnan
monipuolistamisella. Tietysti myös
Hyvinkäälle jonkin uuden megaluokan
elinvoimahankkeen käyntiin pyöräyttäminen olisi kaupungille lottopotti.
Silläkin suunnalla kaivataan siis uskoa
itseen, rohkeita ideoita ja yrittämistä.
Mistä Hyvinkääseen liittyvästä mielikuvasta haluaisit
päästä eroon?
Hyvinkäältä pääsee Helsinkiin reilussa puolessa tunnissa, ja monet
saattavat luulla, että täältä vain pendelöidään pääkaupunkiseudulle töihin.
Hyvinkää on kuitenkin ihan oikea kaupunki,
jonka työpaikkaomavaraisuus keinuu muistaakseni 95 prosentin kieppeillä.
Muutaman avainyrityksen muodostama insinöörikeskittymämme on
koko maan tasolla merkittävä, ja tarve esimerkiksi ohjelmistopuolen osaajille
on valtava. Työtä riittää myös lääkäreille ja hoiva-alan ammattilaisille.
Keskussairaalatasoinen Hyvinkään sairaala palvelee viittä kuntaa ja lähes
200 000 asukkaan väestöpohjaa ja kattaa lähes kaikki erikoissairaanhoidon
alat.
Juttusarjan edellisessä osassa Porin kaupungin konsernihallinnon
talousyksikön päällikkö Tuomas Hatanpää kehui Hyvinkään kaupungin
taloussuunnittelua. Mitä Hyvinkäällä on tehty toisin muihin kuntiin verrattuna?
Toistaiseksi taloussuunnittelumme on ollut melko perinteistä,
mutta uudet tuulet toki puhaltavat. Pyrimme kehittämään kaupungin
päätöksentekoa ja kohdentamaan käytössä olevia resursseja entistä fiksummin.
Väestön ikääntyessä muun muassa vanhustenhoidon palvelutarve
kasvaa. Jotta kuntatalous pysyy hallinnassa, emme voi vain puskea
lisäresursseja vanhustenhoitoon, vaan meidän täytyy myös sopeuttaa kustannuksia
alueilla, joilla tarve pienenee. Esimerkiksi jos lasten ja nuorten määrä
samanaikaisesti vähenee, täytyy resursseja siirtää sinne, missä volyymi ja
palvelutarve on suurin. Nyt kehitettävän tuotteistukseen
perustuvan taloussuunnittelumallin avulla näihin palvelutarpeen muutoksiin
pyritään pääsemään entistä paremmin
kiinni. Muuttuvien tarpeiden lisäksi uusi malli huomioi myös kaupungin
strategiset tavoitteet: resurssipainotuksia voidaan muokata kaupungin
strategian mukaan.
Uuden taloussuunnittelumallin avulla Hyvinkää tekee entistä
parempia päätöksiä entistä parempaan tietoon pohjautuen.
Mitä kaikkea olet tehnyt työurallasi?
Olen istunut talousasioiden päällä oikeastaan koko urani
ajan: taloussuunnittelijana, -päällikkönä ja -johtajana. Talousjohtajan
tehtäviä olen tehnyt vuodesta 2011, ensin naapurikunnassa Hausjärvellä ja
sittemmin täällä Hyvinkäällä.
Minkä kirjan luit viimeksi?
Jos Mitä Missä Milloin -kirjoja ei lasketa, niin viimeisimpänä yöpöytää taisi kuluttaa joululahjaksi saatu Joseph Knoxin The Smiling Man – puhdasta dekkarijännitystä siis.
Kenen kuntavaikuttajan ajatuksia haluaisit kuulla seuraavaksi
Naapurin kanssa on aina kiva vaihtaa kuulumisia. Jatketaan siis porilaislähtöisten kuntavaikuttajien linjaa ja heitetään pallo naapurikunnan Nurmijärven talousjohtajalle Ville Rajahalmeelle!
MARKUS PEEVO
Työ: Talousjohtaja, Hyvinkään kaupunki
Koulutus: Kauppatieteiden maisteri, Tampereen yliopisto
Asuu: Hyvinkäällä
Syntynyt: 1973
Lue juttusarjan aiemmat osat:
Teksti: Roope Huotari
Kuva: Hyvinkään kaupunki / Teemu Heikkilä