Yksittäinenkin toimenpide tarvitsee tavoitteen ja merkityksen. Siksi Ståhl puhuu mielellään hyvän elämän infrastruktuurista.
– Jokaisella asukkaalla pitää olla tunne siitä, että juuri hänellä
on aito mahdollisuus vaikuttaa oman kotikuntansa asioihin nyt ja
tulevaisuudessa, sanoo Vihdin elinvoimajohtaja Petra Ståhl heti alkuun.
Ståhlin ajatukseen kuntalaisen vahvasta roolista tiivistyy
Vihdissä tehdyn organisaatiomuutoksen perimmäinen tavoite, jonka eteen kunnassa
paiskitaan päivittäin töitä. Hän luotsaa viime kesänä kuntaan perustettua
erillistä elinvoimapalveluiden keskusta, jonka alla toimivat maankäytön
kokonaisuus, ympäristönsuojelu ja -valvonta sekä rakennusvalvonta, liikuntapalvelut,
elinkeinot, markkinointi ja viestintä.
Toimenpiteitä tehdään siis monipuolisesti usealla eri
sektorilla.
– Niin tuleekin tehdä. Elinvoiman kehittäminen on nimenomaan
sektorit läpileikkaavaa toimintaa, jossa jokaisella yksittäisellä
toimenpiteellä on tavoite ja merkitys, Ståhl painottaa.
Mutta mieluummin kuin pelkistä yksittäisistä osa-alueista,
hän puhuu hyvän elämän infrastruktuurista: päätöksenteossa on tärkeintä pohtia,
miten asukkaan arjesta kunnassa saadaan mahdollisimman sujuvaa ja miellyttävää elämäntilanteesta
riippumatta.
Konkreettisena esimerkkinä hän mainitsee Sepänpihan asumisen
kehittämisprojektin Vihdin suurimmassa taajamassa Nummelassa. Sinne kohoaa ensi
kesään mennessä Etelä-Suomen ensimmäinen pienten omakotitalojen asuinalue.
– Vihdin kunta haluaa tarjota yksilölliset, mutta ajan
hermolla olevat ja tulevaisuuteen katsovat ratkaisut asumisunelmiin. Millaisia
ratkaisuja ihmiset haluavat jatkossa, millaista asumista he kaipaavat? Toiveet
ja halut ovat jatkuvassa murroksessa, joten kunnan pitää pysyä kehityksessä
mukana, Ståhl jatkaa.
Olennaista on ymmärtää, mihin kullakin toimenpiteellä
pyritään ennen niiden toteuttamista. Soitellen sotaan ei pidä lähteä – vaan tukeutua
vahvaan strategiaan ja elinkaariajatteluun.
– Elinvoimaa voi ja kannattaakin tarkastella niin sanottujen
kovien ja arkisten osatekijöiden kautta. Ensimmäisillä viittaan esimerkiksi
maankäytön suunnitteluun ja kunnan mahdollisuuksiin lisätä työpaikkoja. Näiden
vastapainona ovat jokapäiväiset ja arkiset asiat, kuten vaikkapa kunnassa
järjestettävät tapahtumat ja yhteisöllisyyden ruokkiminen ylipäätään.
Kun osatekijät ovat tasapainossa keskenään, syntyy
elinvoimaa ennemmin tai myöhemmin. Ainakin perusta on näin kunnossa.
Aina omat vahvuudet edellä
Mitä Helsinki ja pääkaupunkiseutu edellä, sitä Turku ja
Tampere perässä – kuulostaa varsin tutulta. Julkinen keskustelu tuntuu usein
vellovan suurten kasvukeskusten ja niiden tarinoiden ja tavoitteiden ympärillä.
Todellisuudessa Suomi tarvitsee elinvoimatyötä etelästä
pohjoiseen. Miten Vihdin kaltainen pienehkö kunta pärjää elinvoimakisassa
suurten kasvukuntien rinnalla?
– Menestyminen on mahdollista vain omien vahvuuksien kautta.
Ei kannata yrittää tarjota kaikille kaikkea. Pitää oppia tunnistamaan, missä
asioissa juuri meidän kuntamme on hyvä ja rakentaa tekemistä niiden varaan,
Ståhl summaa.
Ståhlin mukaan oman kunnan tilanteen puntarointi onnistuu
esimerkiksi tarkastelemalla kuntaan muuttaneiden ihmisten määrää tai kunnassa
aloittaneita yrityksiä. Luvut puhuvat omaa kieltään. Konkreettinen keino on
myös vertailla toisiinsa paria tai kolmea peräkkäistä kuntastrategiaa.
– Jos ne ovat keskenään kovin erilaisia, niin silloin
kannattaa pohtia, mikä on pielessä. Jonkinlainen punainen lanka niistä pitäisi
löytyä. Ja jos ei sitä löydy, niin edessä on systemaattista ja pitkäjänteistä
työtä omien vahvuuksien löytämiseksi ja niiden työstämiseksi toteen, Ståhl
sanoo.
Kyse ei ole pelkästään kuntapäättäjien linjauksista, vaan
kuntalaisia tarvitaan aktiivisesti mukaan.
– Kuntalaisten rooli elinvoimatyössä kasvaa jatkuvasti.
Yhteisöllisyyden ja ihmisten mielikuvien merkitystä ei voi koskaan vähätellä. Negatiiviset
ja kriittisetkin näkemykset kumpuavat aina jostakin, joten päättäjän rooli on
kuunnella herkällä korvalla ja sitten reagoida palautteeseen. Erityisen tärkeää
on avoin yhteys paikallisiin yrittäjiin.
Strategista osaamista ja yhteistyötä
Valtion taholta tuleva sääntely luo elinvoimatyöhön omat
haasteensa.
– Sääntely vaikuttaa eniten juuri näiden aiemmin
mainitsemieni kovien osatekijöiden kautta. Esimerkiksi maankäyttö- ja
rakennuslaki asettaa maankäytölle tietyt puitteet. Kyseinen laki on tosin tällä
hetkellä kokonaisuudistuksen kourissa, joten jatkossa sillä on potentiaalia
lisätä joustavuutta käytännön työhön, Ståhl kertoo.
Ståhl haluaa pohtia kunnan ja valtion suhdetta
kokonaisuutena sekä painottaa elinkeinoelämän edistämisen kaltaisiin teemoihin.
Hän ei näe valtion sääntelyä esteenä, vaan näkee asetelman ennemminkin niin,
että kunnassa on pystyttävä tekemään riittävän strategisia valintoja sääntelyn
asettamissa rajoissa.
– Meille kunnassa se tarkoittaa sitä, että pitää ymmärtää
elinvoiman edistämisen ja sääntelyn välinen suhde ja käytännön toimintaraamit.
Tämä vaatii vahvaa asiantuntemusta ja strategista osaamista niiltä, jotka
tekevät elinvoimatyötä.
Ehyt kokonaisuus vaatii myös kuntien välistä yhteispeliä.
Vihti on päättänyt lähteä ilmastotyöhön yhdessä Kirkkonummen kanssa.
– Yhteistyömme on käynnistynyt vauhdilla. Olemme jo tähän
mennessä saaneet ympäristöministeriöltä rahoituksen ilmastokoordinaation
hankkeeseen, mikä käytännössä tarkoittaa mahdollisuutta palkata yhteinen
ilmastokoordinaattori.
Ståhl kuvailee rahoituksen saamista ytimekkäästi ”työvoitoksi”.
– Mikäs sen parempaa kuin yhdessä naapurin kanssa rakentaa
parempaa tulevaisuutta, hän iloitsee.
Arvoilla on väliä
Elinvoimajohtajan virka perustettiin Vihtiin vasta viime
vuoden puolella, mutta Ståhl puhuu aiheesta kuin pitkän linjan ammattilainen,
joka osaa ottaa huomioon niin yksittäisen kuntalaisen inhimilliset tarpeet kuin
koko kunnallisen päätöksenteon koukerot.
Miten päädyit nykyiseen tehtävääsi?
– Olen itse asiassa aloittanut Vihdin kunnassa työt jo 2010.
Tämä on nyt kolmas toimenkuvani täällä. On ollut onni löytää oma polku niin
sanotusti talon sisältä ja päästä kehittämään itseään osaajana ja ihmisenä,
sanoo Ståhl, joka on valmistunut Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi
pääaineenaan suunnittelumaatiede.
Lisää on tiedossa.
– Hakeuduin viime keväänä Aalto-yliopistoon
tohtoriopintoihin tavoitteena tekniikan tohtorin paperit. Mutta myönnetään heti
kättelyssä, että ensimmäinen vuosi on ollut haastava. Työn, opiskelun ja
perhe-elämän yhdistäminen ei ole aina mitenkään kovin helppoa, Ståhl nauraa.
Ja mitä Vihdin elinvoiman kehittämiseen tulee, ei Ståhl aio
levätä laakereillaan.
– Sen eteen tehdään hartiavoimin töitä strategisella otteella. Tulevaisuuden Vihti on sellainen, jossa asukkaiden osallistuminen ja osallistaminen on entistä vahvempaa. Vihdin poikki kulkee ESA-rata, joka helpottaa ja nopeuttaa ihmisten kulkemista. Meillä asuu entistä enemmän ihmisiä, jotka kokevat löytäneensä täältä omia arvojaan vastaavan asuinpaikan ja kodin. Vihdin pittoreskissa kirkonkylässä kulttuuri ja historia kulkevat käsi kädessä, ja vetovoimaisuus on nostettu uudelle tasolle. Ilmastotyössä on otettu uusia kierroksia. Samalla asukkaat vannovat yhteisöllisyyden nimeen, hän visioi.
Teksti: Pihla Hakala
Kuva: Annukka Pakarinen